Az irodalmi többnyelvűség stilisztikai megjelenése Domonkos István: Kormányeltörésben és Tawada Yōko: A követ című műveiben - Tóth, Julianna Nikolett (Távol-keleti Tanulmányok, 2020)
Jelen tanulmány Tawada Yōko 多和田葉子 A követ (eredeti címén: 献灯使, Kentōshi) és Domonkos István: Kormányeltörésben című műveiben megjelenő nyelvi stilisztikai sajátosságok alapján az irodalmi többnyelvűség kifejezőeszközeit és szövegszervező erejét vizsgálja. Rossich az irodalmi többnyelvűségre, mint teljes értékű költői eszközre hivatkozik; a szerző eme stilisztikai eszköz megnevezésére javasolja az exofónia fogalom átvételét. A nyelv jelentésrétegének lebontása során az exofón szövegek szöveghelyeiben a nyelv szemantikai rétegén túlmutató jellemzői válnak hangsúlyossá, amelyek hatására a tanulmány a korpuszelemzés során négy kategóriát különít el: a nyelv dekonstrukciója (agrammatika és a nyelv vizualitása), hangzása (homonímák, elszólások, zaum), két nyelv keveredése és hatásai (neologizmus, tükörfordítás, nyelvi hibriditás), valamint a nyelvi kifejezőképesség korlátozottságának tematikus megjelenítése (kommunikáció sikertelensége, beszédszervek betegsége. A befogadói hatás a befogadó nyelvi hátterétől függően többféle lehet: a humor kifejező eszközévé válik, a globalizálódó világban életszerűséget és relevanciát kölcsönöz a szövegnek, valamint a többnyelvűség belső dinamikáját és a nyelvtanuló nyelvállapotát, küszködéseit érzékelteti.