„Egy koreai táncosnő” – Ch’oe Sŭng-hŭi különböző megjelenési formái magyar újságcikkekben a XX. század közepén - Blahó, Kata (Távol-keleti Tanulmányok, 2026)
Habár a koreai előadóművészetek népszerűsége egyre nő hazánkban is, a Magyarországon fellépő művészek előadástörténetével kevesen foglalkoznak tudományos területeken. Ezen belül Ch’oe Sŭng-hŭi koreai táncos (1911–1969) munkásságának elemzői jórészt területspecifikus kutatást végeznek, így a volt keleti blokk országaiban folynak hasonló jellegű munkák. Magyar viszonylatban Csoma Mózes foglalkozott Ch’oe Sŭng-hŭi itt-tartózkodásával, ő azonban elsősorban diplomáciai szempontból mutatta be a témát. A jelen tanulmánynak a célja, hogy Ch’oe Sŭng-hui alakját nyomon kövesse és bemutassa azon újságokban és folyóiratokban megjelenő publikációk alapján, amelyeket a táncos élete folyamán adtak ki Magyarországon. A kutatás alapját képező publikációk az Arcanum digitális adatbázisban hozzáférhető újságokban és folyóiratokban jelentek meg 1939 és 1965 között. Az így kigyűjtött 12 újságcikket a következő három kutatási kérdés szempontjából vizsgáltam meg: 1) hogyan jelenítették meg a magyar médiában Ch’oe Sŭng-hŭi-t? 2) Milyen képet mutatnak a koreai tánc történetéről és helyzetéről ezek a cikkek? És 3) hogyan jelent meg a koreai nyelv a kortárs magyar médiában? Ch’oe Sŭng-hŭi nemzetközi karrierjét a japán gyarmati időszak alatt kezdte meg. Sai Shōki-ként, a Japán Császárság zászlaja alatt indult világkörüli turnéra, és fellépett az USA, Európa és Dél-Amerika számos nagyvárosában. 1939-ben Budapesten is fellépett volna, azonban a második világháború kitörése ezt megakadályozta. A fellelt publikációk közül négy foglalkozik az 1939-es európai turnéjával. Az 1945-ös felszabadulás után Észak-Koreába ment, ahol a Koreai Néphadsereg Ének- és Táncegyüttesének vezetője lett. A Művészegyüttes számos alkalommal fellépett a keleti blokk országaiban, így a gyűjtött cikkek túlnyomó része, a maradék nyolc, ebből az időszakból származik. Az 1939-es publikációk ellentmondásos képet mutatnak: kettő japánként, kettő koreaiként hivatkozik Ch’oe-re, azonban mind a négyben megjelenik a korszakra jellemző szemlélet, amellyel a Távol-Kelet egzotikumát hangsúlyozták. A koreai háború időszaka alatt írt cikkekben Ch’oe inkább mint forradalmi harcos jelenik meg a társulat többi tagjával egyetemben; a háborún kívüli időszakban azonban mit kiváló táncost mutatják be.