Brunszvik Teréz és kora: az európai óvodáztatás kezdetei - Kéri, Katalin (Gyermeknevelés Tudományos Folyóirat, 2026)
250 éve, 1775-ben született Pozsonyban Brunszvik Teréz grófnő, akinek az alakja és életműve nem csupán Magyarországon, de nemzetközi szinten is ismert. Noha kevés elméleti jellegű pedagógiai írást hagyott hátra, nevelési elképzeléseit emlékiratai, naplói, utazási feljegyzései, jegyzetei, iratai, illetve levelei alapján lehet rekonstruálni. A neveléstörténet szempontjából írásaihoz kapcsolódóan fontosak azok a gyakorlati tettek, amelyeket az óvodaügy és a leánynevelés kapcsán véghezvitt. Brunszvik Teréz nevelési célja a humanista, keresztény szellemű nevelés megvalósítása volt. Az áldozatkészség, az egyén önfeláldozása a közösség, a nemzet érdekében: ez állt pedagógiai eszményeinek középpontjában. Brunszvik Teréz – jóllehet, pedagógiai szervező munkája széleskörű volt – hazánkban máig elsősorban úgy ismert mint lelkes és eredményes óvodaszervező, a legelső, 1828-ban nyílott magyarországi óvoda, majd további, hasonló intézmények létrehozója. Ez a tanulmány a nyugati világban igazán élenjárónak számító, alapítását és későbbi hatását tekintve is fontos, a grófnőhöz kapcsolódó intézményszervezés tágabb, nemzetközi kontextusát mutatja be. Vázoljuk, hogyan jutott el a 18–19. század fordulójára Európa a kora gyermekkori nevelés intézményesült formáinak a megszervezéséig, milyen társadalmi, demográfiai, gazdasági, és milyen nevelésügyi változások vezettek kontinensünk első óvodáinak (eleinte jellemzően inkább az iskolákhoz, semmint mai óvodáinkhoz hasonlító intézményeknek) a megnyitásához és működtetéséhez. A tanulmány több ponton kitér Brunszvik Teréz grófnő hazai és európai szakmai kapcsolatainak bemutatására, ehhez forrásként elsősorban a saját írásait alapul véve. A hatás- és recepciótörténeti áttekintés tágítását jelenti a tanulmányban annak taglalása, hogy a korszakban más országokban mikor és hol nyíltak óvodák, és azok milyen alapelvek, célok és programok szerint, milyen névvel működtek. Fókuszba kerül az is az óvodáztatás fejlődéstörténetét tekintve, hogy a kezdeti időszakban milyen sokrétű és élénk kapcsolati hálózat alakult ki, előbb a kontinensen, majd Európát a tengerentúli, észak-amerikai területekkel is egybekötve. Ennek az áttekintésnek a segítségével jobban érthető, időben és térben pontosabban elhelyezhető lesz Brunszvik Teréz grófnő óvodaszervezéssel, gyermekneveléssel kapcsolatosan kifejtett munkája, szakmai kapcsolatainak rendszere és működése, és mindennek nyomán várhatóan könnyebbé válik tudományos diskurzusba lépni az óvodatörténet külföldi kutatóival.