
KERESZTÉNYI GONDOLATOK
262

Keresztényi Gondolatok.
A holnapnak minden napjaira.
263


HOGY MICSODA TISZTA SZOKÁSOKAT KIVÁN A KERESZTÉNYSÉG
354


IMÁDSÁG
363


AZ ÉLETNEK RENDÉRÖL.
367


A SZÓ HORDÁSRÓL.
379




KERESZTÉNYI GONDOLATOK

Mellyek. a Szent Irásokbol és a szent Atyák irásibol vannak ki szedegetve.

A holnapnak minden napjaira

1747.

Keresztényi Gondolatok.
A holnapnak minden napjaira.

Elsö nap.
A hitröl


 I. A hit ollyan szükséges az üdveségre. mondgya szent pál. hogy a nélkül lehetetlen az Istennek tettzeni, az ember azért vesztette el magát, hogy roszul élt az okoságával, az Isten azt akarta tehát, hogy ahitnek alázatossága által. üdvezüllyön, aki nem hiszen el kárhozik, mondgya akristus. hogy pedig az Istenhez lehesen járulnunk, elöször azt hinnünk kel, hogy vagyon egy Isten. aki meg jutalmaztattya azokot. kik ötet keresik.

A hit, a remélendö dolgoknak fundamentuma, és a láthatatlanoknak bizonyitása. mondgya 
 Szent pál. mert az Isten, a ki minket meg nem tsalhat, se meg nem tsalatathatik. hozánk szól, és minket oktat, ö tanitotta nékünk avallás titkait, és az üdvességnek igazságit akristus 
 által, akit is nékünk mesterül adot. meg parantsolván. hogy ötet halgassuk. mert ö nála vannak az életnek igéi.

A szent irás, és atraditio, magokban foglallyák. az igazságokot, a melyeket a kristus nékünk ki nyilatkoztatot. és a melyekre kötelez hogy hidgyük. az apostolok azokot látták, mi is láttyuk az ö szemek által, mert mi egy testek vagyunk vélek, ök azokot az anyaszent egy házban le tették., és gond viselése ala hagyták. és az anyaszent egy ház azokot tanittya nékünk. azokhoz semit nem tévén, se semit azokbol el nem vévén.

A kristus nem tsak atitkokot nyilatkoztatta ki nékünk, hanem még törvényt is szabot., és rendet hogy mi képen visellyük magunkot; a melyek szerént, mind életünket. mind szokásinkot kel fólytatnunk. ha részt akarunk venni az üdveségben

Mitsoda boldogság olyan mesterünknek lenni. aki Isten, engedelmeskedni oly Istennek, aki maga az igazság, a böltseség. és ajóság. hová lehet ennél okosab dolog, nem akarnoké mi azt hinni, vagy követni, a mit Isten s’ ember tanitot nékünk, a mit ö maga tselekedet. a mit hittek. és követtek. anyi millium martyrumok mi elöttünk, amit ök vérekel meg petsétlették, az eszit el vesztette az olyan., aki abban kételkednék. vagy aki azért meg pirulna, ha egy okos ember szavát el hiszük, hát az Isten hatalma alá hogy ne vetnök az okoságot?


 II Az üdveségre valo szükséges hit. élö hitt. a mely a szeretet által munkálodik. valamint 
 hogy atest meg hólt, mikor lélek nélkül vagyon., ugy a hit is meg holt tselekedet nélkül. jele a. hogy az Istent üsmérjük. és benne hiszünk, ha a parantsolatit meg tarttyuk, mind azok. kik 
 azt mondgyák. uram, uram, nem mennék bé azért az ö országában. azt hinni hogy egy Isten vagyon. és meg nem egyeztetni a tselekedetet ahittel. az ördög is eszerént hiszen.


 A hit által ajánlot ábel föveb áldozatokot az Istennek, mint sem kain. a mely még holta után is szól, a hit által épitté noé abárkát. hogy meg szabadithatná tselédit, és örököse lött az igasságnak. mely a hit által vagyon., ahit által engedelmeskedék ábrahám az Istennek, menvén olyan földre, a melyet nem üsmért, ót maradván, és lakván mint idegen. sátorok alat. Isákal, és jákobal. várván a menyei örökséget. és ugy tekintvén az egész földet, mint szám ki vetésnek helyét. ugyan azon hit fel áldoztatá véle Isákot, semmi nem gyengitheté meg az ö hitét, álitván, hogy hatalmas az Isten. igéretinek. eleget tenni, minden reménség felet reménlet.

Kövessük ezt a minden hiveknek attyát. egyeztessük meg valamint ö tselekedetinket hitünkel, és az Istennek áldozván mindenekben a mi Isákunkot. az, az, a mi nékünk leg kedveseb és drágáb. mondgyunk ellene magunknak., és mindazoknak, a melyek minket meg gátolhatnának, hogy ö néki engedelmeskedgyünk, és ötet kövessük.


 A hit által tagadá meg magát mojses. a farao leányáé lenni, inkáb szeretvén az Isten népével sanyargattatni, mint sem az ideig valo bünnek gyönyörüségében lenni, nagyob gazdagságnak. tartván a kristus keresztét. az egyiptiusok kintsénél, mert menyei jutalomra figyelmez vala, ha illyen hitünk volna, ditsekednénk a szenvedésekben, tudván azt, hogy a mi most. a mi 
 szenvedésünkben egy szem pillantásig valo és könnyü. a felette igen fö modon aditsöségnek örökké valo nagy voltát szerzi mi bennünk. szüntelen tsak azokot a nyomoruságokot, és azokot a jókót tekéntenök, a melyeknek vége soha nem lészen.

III A kristusban valo hit által vagyunk az Istennek fiai, a hit véteti velünk a szent lelket, ahit vétet velünk gyözedelmet a világon, és a kisérteteken, azal gyözük meg a test kivánságát, a 
 szemek kivánságát, és az élet kevélységét. a hit a mi paisunk hogy a gonosz léleknek 
 minden tüzes nyilait el olthassuk.

A hit által nyertek országokot a szentek. vitték végben az igasságnak köteleségit, és vették el az Isten igéretit. akegyelemböl üdvezülünk. ahit egyesit meg minket akristusal., és ez az egyeség gyözedelmeseké is tészen minket mind azon, valami ellenkezik az üdveségel.

A hit könyörögtet minket, ugyan az is nyeri meg a mit kérünk. bizonyára mondgya. szent hiéronimus, nem könyörögnék. hanem hinnék, de ha valoságos hitem volna, azon lennék hogy meg tisztittanám azt a szivet a melyel az Istent láttyuk a melyemet verném, sirnék. az egész testem reszketne, az ur lábaihoz borulnék. azokot köny hullatásimal. meg öntözném., az ö keresztét meg kaptsolnám. és mind addig el nem hagynám. a még irgalmaságot nem nyernék.

A hit, élteti, munkálkodtattya. és szenvedteti akristusban az igazat, de mint hogy oly kevés keresztényeket látunk ollyanokot kik meg gyözték volna avilágot, és annak szokásit, oly kevesen is vannak olyanok, kik az imádságban és az évangyéliumban foglalnák magokot; azért el mondhatni hogy az idöknek vége közelget, és hogy majd nintsen hit eföldön.

Az Isten igéje, az imádság. és a jó élet táplállya és neveli ahitet, ahit is anyiban meg gyengül. és el aluszik, amenyiben ezt a három dolgot el mulattyák, elmélkedgyünk gyakorta. arrol. az Isteni igéröl, imádkozunk, és mivellyük atöllünk lehetö jókot, és ugy ami hitünk élöbb. és állandób leszen.


 visgáld meg magadot ha a hitben vagy é, ha hited nintsen. kérjed azt. az Istentöl, buzgoságal, az, az Isten ajándéka, ha hited vagyon kérjed hogy joságábol segittse ami abban 
 fogyatkozás vagyon, mondgyad gyakorta, hiszek uram. segéllyed az én hitlenségemet. uram nevellyed az én hitemet


 Mondá jesus a századosnak. menyel. és amint hittél ugy legyen néked, és meg gyogyula szolgája. azon orába.


 A te hited meg gyogyitot téged. mondá. jesus. menyel békével. és gyogyuly meg betegségedböl.


 A hit fogságban vivén minden értelmet, akristusnak engedelmére.


 Mutasd meg nékem hitedet atselekedetek nélkül. és én meg mutatom néked atselekedetekböl. az én hitemet


 
 Mit használ valakinek a Catholicus hitt. ha pogány modra éll.


2. napon.
Az embernek végéröl.

I. Az Isten kezdete, és utolso vége az embernek. ugyan ö érette is teremtetet az ember, magadért teremtettél uram bennünket mondgya szent agoston. és a mi szivünk hánkodásban. 
 és nyughatatlanságban. lesz mind addig még benned meg nem nyugszik. minden valami kisseb te nálad, egy kevés ideig a mi szivünket meg tartoztathattya, de soha annak üreségit bé nem töltheti.

Az Isten az embert a maga képire, és hasonlatoságára teremtette, részt adot néki az okosságban, azért, mondgya nyissiai szent gergely, hogy szemeit a teremtöjére vesse. hogy azt imádgya, és szerese, hogy tsak ö rola foglalatoskodgyék, egész életében, mint olyanrol. a kitöl vette létit. és azt a mije vagyon. és hogy hozája igyekezék. mint utolso végéhez. akiben egyedül fel találtatik mind a, valamit az emberi értelem meg tudhat, és valamit az akarat szerethet, mint olyan közönségesen valo jóban. a mely mindeneket magában foglal.

Igen vaknak kellene lenni az ollyannak a ki másban akarja keresni azt. a mit tsak az Istenben találhattya fel., epedig igen közönséges, mint hogy az okoság meg homályosodot. és az emberi hajlandoság meg romlot, leg többen boldogságokot., gyönyörüségeket. nyugodalmakot. tsak a teremtett állatban vetik, és fel nem emelkednek ateremtöhöz,

II A teremtett állatok az emberekhez valo képest, utak, és modok az Istenhez valo menetelre, mind azon. által, oh! vakság! az ember viszá élvén az okoságával. a mely nagy Isten ajándéka, ugy tekinti mint vegit a mit utnak kellene tartani, azt adgya ateremtett állatnak., a mit tsak a teremtönek kellene adni. mindent fel áldoz a betsületnek, gazdagságnak, és a gyönyörüségnek, tsak a földi dolgokrol gondolkodik, és azt kedvelli.


 Mink vagyunk a mezö. melyet az Isten mivel, és az épület, melyet épit, mink vagyunk azok 
 a fák. melyeket a menyei atya plántált kezeivel. azt az épületet tsak arra kell forditani., amire örendelte, annak a mezönek, és fáknak. gyümölcsei azövé, nem szabad azokbol el venni 
 egyet is. a mely jót tselekeszünk, a már nem jó. mihent más végre. és nem az Istenért 
 tselekeszük. a midön ugy tselekeszük a jót a mint kivántatik, azt az ö tölle vett indulatbol tselekeszük. és annak az indulatnak viszá kel fordulni hozája, mint eredetéhez.

Ha a szemed együgyü, mondgya a kristus, az egész tested világos lészen, a szem szent agoston szerént az igyekezet., a melyel akarnak tselekedni valamely végre. ha az igyekezet tiszta. ha az tsak az Istent tekénti, mind azok a tselekedetek a melyek attol erednek. kedvesek lesznek ö elötte. sött még az állati tselekedetek is az által jó tselekedeteké lésznek, akar egyetek, akár 
 igyatok mondgya szent pál. valamit tselekesztek. szoval vagy téteményel, mindeneket, az ur Jesus kristusnak nevében tselekedgyétek, hálákot adván az Istennek az ö attyának ö általa.

III Az Isten azért adot nékünk elmét, hogy ötet meg üsmérjük. akaratot azért, hogy ötet szeressük. testet hogy ötet szolgállyuk, azért az Istennek kel ajánlanunk sziv béli készülettel. minden kivanságinkot. beszédinket, és tselekedetinket, mivel e szent agoston. és szent thamás tanitások szerént. olyan által hághatatlan törvény, mint a mely abban a parantsolatban foglaltatik. hogy szeresük az Istent, mert minden ember az Isten munkája, és mindent ö tölle veszen.

Egy rab tartozik az urának minden féle szolgálattal, nintsen pedig olyan ember, aki inkáb ne fügjön az Istentöl, és inkáb ne lenne az övé, mint sem egy rab az uráé, nintsen senki is. a ki egészen, és mindennel ne tartoznék az Istennek.

Leg föveb kötelesége egy okos embernek, a filosophusok szerént. a, hogy szüntelen ugy tekinttse az Istent., mint szeretetének tzéllyát, és minden tselekedetének végit, hát egy keresztény menyivel inkáb köteles arra. ö aki meg világositatot a hitnek világoságával. és akinek az Isten mindent adot, nékie advan fiát, igasságos dolog tehát, hogy tsak az ö tettzése, és akarattya szerént tselekedgyék. hogy tsak hozája igyekezék, egy szoval, hogy övé lehesen éltiben, és halála után.

Minden teremtet állatok üsmérik teremtöjöket, és hozája sietnek, az ö modgyok szerént, tsak egyedül az ember távoznéké el tölle, irtoztato nagy háláadatlanságbol.? nem uram nem, azugy 
 nem lészen. idegen urak uralkodtak rajtunk nálad nélkül, de már mostanában tsak egyedül rollad emlékezünk., mert te vagy ami szivünknek Istene. és a mi részünk örökösön.


 Szeresed az Istent, mondgya szent agoston. és tselekedgyed mind azt, valamire az á szeretet indit, légyen szivedben az Isteni szeretet, mivel az a gyükér. jonál egyebet nem hozhat, mert mint hogy szüntelen tsak az Istent tekinti. ugyan néki is ajánlya mind azt. valamit mondasz vagy tselekeszel.


 A hol akintsed vagyon. a szived is ót vagyon. az Isten pedig a kintse azoknak, kik ötet szeretik, a tselekedetek pedig a szivet követik.


 Minékünk tsak egy Istenünk vagyon. aki minket magáért teremtet.

Az aki tegedet teremtet olyanná a mi vagy, méltán kivánhattya hogy egészen övé légy.


3 napon 
A halálrol.

I A halál a léleknek, atestöl valo megválása. az Isten ezt a kettöt, ugy esze kaptsolta volt, hogy nem kelletet volna sohais meg valni egy mástol, az Isten az embert ugy teremtette volt, hogy soha meg ne halyon. de ahalál egy embernek büniért jöt bé evilágra, mondgya szent pál, 
 akiben mindnyájan vétkeztek.

A halál bizonyos, az Isten minden embereket. az alá vetette, és rajtok valo hatalmát követi személy válogatás nélkül, kitsoda az az ember mondgya aproféta. aki ugy élhet hogy a halált 
 meg ne lássa,? tudom oh’ én Istenem. mondgya jób. hogy engemet ahalál keziben adcz, és azt minden nap látom, ugy kel tehát élnem, mint olyannak, aki ahalált várja.

A halál miképen jö el, abizonytalan. az embernek fia olyan orában jö el, a mikor meg sem gondolnok, nintsen tehát olyan szem pillantás, a melyben késznek nem kellene lennem. ahalálra. a mindenkor közelget, az ördög nem mondgya mar most. az embernek. hogy te meg nem halsz, ez otromba kisértet volna, hanem tsak azt mondgya. hogy te még ollyan hamar 
 meg nem halsz, és ezel tsak nem mindeneket meg tsal. mind azon által mondgya jób, az én napjaim hamaréb mulnak el, mint sem a takáts mettzi avásznat, és gyakorta az Isten reggeltöl 
 fogva estvéig, végit szakaszttya az életnek, vigyáznom, és készülnöm kel tehát szüntelen ahalálra. mert hirtelen reám jöhet, és a rosz halált. nem lehet meg orvosolni.

A halál meg foszt minket avilági jóktól, el választ azoktol, a kiket mi leg inkáb szeretünk, el ronttya igyekezetinket. el rodhaszttya testünket, és mindeneknek, feledékenységiben tészen, de ha ahalál kin az ádám fiainak, a kristus. halála által. igen fö orvossággá lett, a vétek ellen. és olyan áldozattá. a melyet mi ajánlhatunk. az Istennek, azal az áldozattal., a melyet akristus ajánlot a kereszt fán. az ö halála meg szentelte a miéinket, de az ö készületivel., és lelkével kel azt el venni.

Az Isten az ajton zörget. valamely betegség által, meg is nyittyuk azt neki. a midön az ö rendelése alá adgyuk magunkot. szeretettel, a midön rendelést teszünk dolgainkrol., ha idején a szenttségekhez készülünk, ha ö néki ajánlyuk betegségünket. és halálunkot, ugy hogy azon áldozattal hálákot adgyunk kegyelmiért, eleget tegyünk igasságának. és hogy irgalmaságot nyerhessünk.


 II A bünösök halála igen rosz, mert arosz. életet. rend szerént rosz halál követi. akristusban 
 valo rész nélkül. reménség nélkül. és Isten nélkül éltek evilágon, agyönyörüségben töltik 
 napjokot. avétkekben halnak meg, és egy szem pillantásban apokol lészen temetöjök. oh! 
 mely keserves nékik ahalálrol valo gondolat, a midön ahoz kezdenek közelgetni.

Meg fogják a gonoszok, halálok oráján üsmérni, a teremtett állatoknak semmi voltát. és 
 irtoztato rettegésben esvén, azt fogják mondani haszontalan sohajtásal, mi esztelenek el tévelyedtünk tehát az igasság utárol. el faradtunk ahamiságnak uttyán. nehéz utakon jártunk, mit használt nékünk akevélység. agazdagság, a gyönyörüség. mind ezek el multak. mint az árnyék.

Kérni fogják az urat, és meg nem halgattya öket, valamint antiochus, ugy ök sem nyerik meg 
 irgalmaságát. mert meg vetették volt az ö jóságának és türésének gazdagságát., a mely inté öket a penitentziára, mert hittalak mondgya az ur, és nem akartátok meg halgatni, és meg utáltátok. minden tanátsomot, én is nevetek a ti halálotokon. és meg tsufollak a midön rajtatok történik ahalál, a melytöl féltek.

III Boldogok a halottak, kik az urban halnak meg, meg nyugodnak az ö munkájoktol, mert az 
 ö tselekedetek. követik öket, a menyiben abünös el akarná távoztatni a halálra valo gondolatot., anyiban szereti az igaz arrol gondolkodni, aköteleség a melyel. tartozunk eleget tenni az Isten igasságának., a ki minket a halálra itélt., az utozó, és a szám ki vetésben valo létel. a véteknek., és a rosz kivánságnak. el hagyása. a mellyeknek vége lészen ahalálkor. a menyei örökségben valo menetel, mind ezek tehát igen ohajtattyák vélek ahalált.

Az illyen készület, és igyekezet parancsolat, nem igyekezni pedig azon hogy a kristusal. meg egyezzünk ahalál által. a vétkes szándék volna, a mely meg mutatná hogy tsak a teremtet állatban vettyük a nyugodalmat., holot az idöben kell. ohajtani akristust, hogy ha az örökké 
 valoságban akarjuk ötet birni. a, ki nem szeret mondgya szent janos. a halálban marad, és aki nem sohajtoz it, mondgya szent agoston. mint szám ki vettetet, nem fog vigadni ugy mint menyei lakos.  nem ohajtani pedig azt. hogy az Istenhez mennyünk. ahalál által, ugy ötet nem szeretnök, nem is sohajtozunk ugy, mint e földön lévö szám ki vettettek.

A halál el választ bennünket ateremtett állatoktol, és az Istennel meg egyesit, hogy pediglen ahoz készülhesünk, szükséges még éltünkben. meg válni a teremtet állattol, ugy hogy tsak az Istenhez kaptsolhasuk magunkot., és tsak ö néki élyünk,. mennyünk el miis halyunk meg akristusal; ö az út, az igazság. és az élet, szüntelen maga elött viselte ahalálát, szüntelen ajánlotta azt áldozatul., és nyughatatlanságal. várta hogy azt bé tölthesse.

Hogy pediglen ugy halhassunk meg, mint a kristus. halyunk meg, még mostanában a világi életnek, a mi vetkes hajlandoságinknak ateremtett állatokhoz, és mi magunkhoz valo szeretetnek, akristus tsak halála után élt ditsöséges életet. azért miis nem élhetünk lelki életet, ha ellene nem mondunk a testi életnek. és a bünnek. a mely okoza nékünk a halált.

Egyeztessük meg halálunkot a kereszt fán érettünk meg holt kristusnak halálával, ajánlyuk szüntelen halálunkot az Istennek. az ö halálával, kivánnyuk bé tellyesedésit áldozatunknak., hogy meg egyezhessünk akristusal, mint tagok fejünkel, és élhessünk ö véle örökösön.

A halál nem irtoztato az igaznak, mivel akristus azt meg gyözte, és az ö attya elött, kedves 
 áldozattá változtatta. kivánnyuk hát el jövetelét,, de éllyünk mértékletességel, élvén evilágal mint ha nem élnénk, éllyünk igasságal, viszá adván felebarátunknak mind azt, a mivel néki tartozunk, kaptsollyuk szeretettel magunkot az Istenhez, tsak ö benne, és ö erette élyünk,

Adgyad uram azt akegyelmedet, hogy szüntelen gondolkodgyam az én utolso végemröl, azért hogy ne vétkezem. hogy minden tselekedetimet ugy mivellyem., mint ha meg kelletnék halnom; hogy az igazak halálával hallyak meg, hogy ellene mondgyak még most mind annak a mi néked nem tettzik, és ate szenttséges kezeidben adgyam viszá lelkemet.


 Tsak egy lépés vagyon. az én életem és halálom közöt. örömest ajánlom néked halálomnak 
 
 áldozattyát. A szentek halála kedves az Isten elött. 


 Nincsen olyan nap a melyben meg ne halyak mondgya sz. pál. Kivánok. el válni atestemtöl, 
 és akristusal. lenni. szent pál mondgya


4 napon.
Az. Itéletröl.


 I A kristus itélö széke eleiben kel menni mindnyájunknak, hogy mindenikünk el végye 
 jutalmát, jó, vagy rosz. tselekedeteinek. mert az el vagyon végezve, hogy minden ember meg halyon. és az után meg itéltessék, akoron leg titkosab gondolati szivünknek ki nyilatkoztatik. és mindenikünk el vészi a ditséretet vagy a gyalázatot, érdeme szerént, ez a különösön valo itélet.


 Ez az itélet hamar el érkezik, abiró már akapunál vagyon, és talám még ez ettzaka nem 
 kériké viszá lelkünket, és a mitsodások találtatunk holtunkor, olyanok lészünk amidön itéltetünk, amely helyre a fa le esik, ót marad.

A közönséges itélet a világ végin lészen, a mitsoda itéletet mondottak kire kire holtaután, ugyan azont mondgyák. az utolso napon is. az elsö itélet, az Isten, és a lélek közöt mégyen végben. amásodik pedig közönséges lesz a meny, és a föld szine elött.

Nincsen semmi rettentöb a rosz kereszténynek mint az élö Istennek kezében esni, de azoknak. vigasztalób sincsen. annál, kik a kristust hüségel és álhatatoságal követték, emeld fel akor 
 fejedet mondgya a kristus, mert meg szabadulásod közel vagyon. boldog az, akinek szüntelen elméjiben vagyon az a rettenetes ora, boldog az, aki minden nap ugy éll, mint ha mindenik nap a kristus itéletire kellene menni.

II Örizkedgyetek. mondgya akristus, hogy vala miképen. meg ne nehezkedgyenek a ti 
 sziveitek. tobzodásal, részegségel, és ez életnek gondgyaival., és reátok jöjjön a ma hirtelen nap, mert el borittya mint egy háló mind azokat kik a föld szinén. laknak. vigyázatok, és imádkozatok. tehát minden idöben., hogy érdemeseknek találtassatok el kerülni mind azokot a veszedelmeket a melyek akoron szállanak a bünösre, és hogy bizodalomal mehesetek akristus eleiben,

Az itéletröl valo gondolat, nem tsak arra viszen minket hogy imádkozunk. és vigyázunk, a szükségünkre valo kegyelemért, hanem hogy még magunkot meg itéllyük. és a penitentzia alá vessük, ugy hogy meg elözhessük annak itéletit. akinek mindenik tartozik szamot adni minden gondolatirol beszédiröl, tselekedetiröl, minden lelki és testi jó téteményiröl, és sokszor vett kegyelmekröl, minden roszrol amelyet tselekedtek, minden jóról a melyet el mulattak. és a mellyet kelletet volna tselekedni, vagy is azt mi formában tselekedték, a nyomoruságokrol ha azokot jóra forditották, mondom néktek, hogy az emberek számot adnak az itéletkor minden hejában valo beszédekért, mondgya a kristus.

Mentöl többet vészen valaki, annál töbröl ád számot, a szegényekel irgalmaságot tésznek, mondgya az irás, de a hatalmasokal. kemény itélettel bánnak, az Isten meg fogja itélni igasságinkot, és mind azok az erkölcsök a melyek most nékünk hizelkednek. utálatosoknak fognak akor tettzeni. mert tsak ahaszon keresésböl, és a hivalkodásbol eredtenek. azok. és nem az Isteni szeretetböl, oh! kitsoda álhattya el annak a rettenetes bironak tekéntetit, hogy ha az igaz alig üdvezülhet, hát hogy ne félne abünös aki arol oly keveset gondolkodik.

III Az anyaszent egy ház akarván minket arra kötelezni hogy mindenkor gondolkodgyunk. az Isten itéletiröl. azért azt elönkben adgya. az advent kezdetin. készitvén minket arra, hogy a világban meg testesülése által., és az emberekben, kegyelme által valo, születendö Jésust vegyük. a nagy böjtnek kezdetin pedig arra készit, hogy tisztellyük a szenvedö, haldoklo, és fel támadando kristust, és részesülhessünk a penitentzia által az ö szenvedésiben, és halálába, részt is vehessünk az ö uj életének kegyelmiben; az anyaszent egy házi esztendönek pedig avégin azért adgya elönkbe, meg akarván mutatni hogy azon végezödik el az ember élete, ugy az egész világ is.


 A proféta azt mondgya. hogy meg nem vetette az Isten törvényit, mert az ö iteleti szemei elött vannak, ellenben pedig abünösnek utai mindenkor vétkesek mert az Isten itéleti el töröltettek elméjiböl, a penitentzia nélkül az élet tsak vétek, aki pedig az itéletet nem tekinti, penitentziát sem tart, és mint hogy apenitentziának mindenkor kel tartani. az iteletröl valo gondolatnak is szüntelen valonak kel lenni, szent hiéronimusnak ugy tettzet mint ha mindenkor ezeket az irtoztato szokot hallotta volna, halottak kellyetek fel, jövetek az itéletre, eszerént kell. az itéletröl valo gondolatnak, és a felelemnek igazgatni kel minden tselekedetinket, mihent azt el felejttyük, az üdveséget is el felejttyük.

Jövetek én Atyamnak áldottai, fogja mondani az örökös biró, de ki lehet abban bizonyos, hogy azoknak az áldot lelkeknek. számok közül légyen? mennyetek el töllem átkozottak. mondgya az el vettetteknek, oh kine félhetne számok közöt lenni ezeknek a nyomorultaknak, mivel szent pál magais tartot attol, a mely szem pillantásban. az itélet ki mondatik, azonnal, némelyek az örök kárhozatra mennek. és atöbbi bé mennek az örök életnek birtokában. mely irtoztató meg válás.

Az idö azért adatot nékünk. hogy bizonyosá tegyük jó tselekedetinkel ezt a nékünk meg igért boldogságot, és hogy el kerülhesük azt a veszedelmet., a melyel fenyegettetünk. tselekedgyék tehát alélek mostan magáért, mondgya szent agoston, mindent a mi tölle lehet, mind addig még az irgalmaságnak ideje tart., ha az el mulik, az után semmit nem tselekedhetik., mert az, az igasságnak ideje lészen, tarttson most itt penitentziát. hogy abiró meg változtathassa iteletit, adgyon itt alamisnát, hogy ótt udveséget vehessen, irgalmaságot tegyen. hogy irgalmaságot nyerhesen. életenek minden napjai tellyesek legyenek. jó tselekedetekel, hogy az örökké valoságban. bé töltethessék. az ur házanak javaival.


 Szegezd által uram felelmedel. az én testemet, mert ate iteletidtöl féltem, had tegyen engemet ete iteletidről valo gondolat abban a szomoruságban, mely velem penitentziát tartasson.


 Ne meny itéletben szogádal, mert egy élö sem igazul. meg elötted.


 Ha magunkot meg itélnök, meg nem iteltetnénk mondgya szent pál.


 Uram ne a mi munkainkot tekinttsed anyira. mint azt hogy mi a te kezednek munkái vagyunk. mert ha ami munkáinkot tekinted, karhozatot érdemlünk, de ha a magadet tekinted. irgalmaságal lész hozánk.

Jaj oh! én Istenem jaj annak az életnek a melyik leg ditséretesebnek láttzik lenni, hogy ha azt irgalmaság nelkül visgálod meg.


5. napon.
A pokolrol.


 I A pokol olyan mélység, a melyben örökösön vetette az Isten az angyalokot kik vétkeztenek, hogy ótt kinlodgyanak, oda is fogja vetni mind az olyan embereket, kik olyan 
 engedetlenek lésznek mint azok, ót a setéttség nékik lántz helyet vagyon, ót az igazságnak minden világoságátol el lévén rekesztetve, el is választatnak mind ötölle, mind a választattaktol örökösön.


 Az olyan föld, ahol tsak nyomoruság és setéttség vagyon, ahol uralkodik avétek, ahalál, akéttségben esés, ahol nintsen se rend, se békeség, se öröm, se vigasztalás.. hanem minden féle rendeletlenség. és örökös iszonyuság lakik, ót az Istennek, meg változhatatlan gyülölsége ezekre a nyomorultakra, és ezeknek a nyomorultaknak, az Istenre, az ö igasságára. és hatalmára,


 Az olyan tüzes, és büdös köves tó, ahol az el véttettek türhetetlenségel. és dühöségel, szüntelen valo örökös kinokot szenvednek. ezek szüntelen valo haragban vannak a több el vettettek ellen, fö képpen azok ellen, kik okai veszedelmeknek, ezek a dühösök., szüntelen hiják a halált segittségekre, de ahalál oda nem menyen.

A sirások, és a fogaknak tsikorgatási ót meg nem szünnek. a féreg, mely lelkek üsméretit furdallya, soha meg nem hall, a tüz ót soha el nem aluszik, és soha el nem fogy. az évangyélium szerént, olyan mint a só, a mely által hatván minden részeiben, a meg vettetteket, rodhadatlanaká tészi öket, ugy hogy, soha meg nem szünvén az élettöl. meg se szünnyenek soha a szenvedéstöl.

II A kristus azt fogja mondani akárhozattaknak, menyetek el töllem átkozottak. az örök tüzre, mely az ördögnek készitetet. és az ö angyalinak, azon szem pillantásban, az örökké valo mélységben vettetnek.

Ezek a rettentö szók, két féle büntetést foglalnak magokban. a melyeket fognak szenvedni az el vettettek bokolban. akárhoztatásnak, és az érzékenységeknek büntetésit, akárhoztatásnak büntetése alesz., hogy örökösön el lésznek rekesztve az Istentöl. ugyan ez is lészen az ö leg nagyob kinyok, mert ugyan is, mitsoda nyomoruság hogy a mi magunk roszaságunkért, el valasztassunk attol az Istentöl. a ki örökös jova lévén az embernek, egyedül ö tehette volna ötet boldogá. ugyan ez is értelme ezeknek a szoknak. menyetek el töllem átkozottak.

Az érzékenységnek büntetése. magában foglallya mind azt, valamit fognak szenvedni az el vettettek, testeknek minden részeiben, ugy mint, az iszonyu kemény fájdalmakot, a melyeket érezni fogják. avéghetetlen kéttségben ejtö gondolatokot, a melyek szüntelen elejekben teszik a jelen valot, az el multat, és a jövendöt.

Az el multat, a melyben meg láttyák. a kegyelmeket, a melyekel viszá éltenek, ajót melyet el mulatták, a roszat, melyet követték, a jó intéseket, a jó példakot, és az üdveségre valo modokot. a melyeket haszontalanoká tették, ö magok.

A jelen valot, a melyben meg láttyák mind azokot a kinokot, a melyeket a teremptö. és a teremptet állatok szenvedtetnek vélek. irgalmaság nélkül.

A jövendöt, a melyben meg láttyák, mind azokot az örökös nyomoruságokot, a melyek ezerni ezer esztendök és saeculumok után is. mindenkor tsak ujak lésznek. ugyan ez is értelme ezeknek a szoknak. mennyetek az örök tüzre.

Kitsoda az, aki nem irtoznék enyi nyomoruságoktol. semmit pedig azokhoz nem tésznek., mivel az Isten eszerént adgya elönkben apoklot, a szent irásokban. az ö beszéde meg tsalhatatlan. az égnek, és aföldnek könyeb el mulni, mint sem ezekben nem esni azoknak. kik avétekben élnek. és abban halnak meg, mind azon által, kitsoda gondolkodik arrol, és ki igyekezik azokot el kerülni.

III Nem tsak avétkes tselekedetért. mennek pokolban, mivel abban aveszedelemben lehet tsak az akaratért is esni. vedel a maga akaratot mondgya szent bernárd, és nem lesz többé pokol. még azért is eshetnek abban, a midön szán szándékal adgyák magokat a veszedelemre, vagy olyan hivatalra, a mely nem Isten választása. a melyet tsak emberi tekintetért vették fel. és a melyre tellyeségel nem alkalmatosok. a midön magunk köteleségink iránt, tudatlanságban maradunk. vagy ha azokot tudgyuk is, de el mulattyuk, a midön tsak a magunk erejében bizván. nem kérjük akegyelemnek segittségit. vagy ha kérjük is, tsak. kevesé, és nem ugy a mint kivántatnék.

Hogy ha az Istent nem szerettyük, se afelebaratunkot, hogy ha alamisnát nem adunk, vagy ha adunk is de nem anyit a menyi töllünk lehetne, mind e kárhoztató vétek, akristus az örökké valo tüzre iteli azt, aki néki eledelt nem adot, amidön éhezet. a szegények személyekben, de mitsoda méltób még az itéletre az olyan, aki avétekben hadgya el veszni alelkeket. a kiket tartoznék meg segiteni, vagy akiket meg segithetné az Isten rendelése szerént.

A lágyság, és a maga hittség véghetetlen számuaknak okozák kárhozattyokot, a lágyság. mert az oka hogy el mulattyák köteleségeket. és tsak imel ámal kerulik el akisérteteket. akristus azt 
 mondgya, hogy a lágy melegüeket ki okádgya szájábol, a maga hittség, mert olyan reménséget ád nékik. hogy az Isten meg irgalmaz nékik., mihent akarják, vagy hogy penitentzia nélkül üdvezülhetnek.

A valoságos modgya hogy el lehesen kerülni ezeket akinokot, a, hogy rettegésel és félelemel munkálodgyuk üdveségünket, éllyünk a munkában, és a penitentziában, hogy eleget tehesünk az eddig valo vétkeinkért, és meg oltalmazhassuk. magunkot az ez után valoktol. adgyunk hálákot Istennek, hogy a vétekben valo létünkor, a halált reánk nem küldötte, hanem a penitentzia tartásra várt minket;

Mit nem tselekednék, és nem szenvedne egy kárhozot lélek, hogy ha az Isten evilágra valo jövetelét meg engedné néki, hogy eleget tenne vétkeiért,? semmi nem láttzanék néki sulyosnak, semmi nem lészen elöttünk is nehéz, tsak visgállyuk meg jól. mitsoda állapotban vannak az el vettetet lelkek. oh! leheté panaszolkodnunk. egy kis ideig tarto szenvedésért. a mely meg ment az örökös nyomoruságoktol, a melyekel az Isten fenyeget, szeresük ajókót melyeket igér, és semmit nem fogunk hajtani a világ fenyegetésire. se igéretire. se az életnek javaira, se nyomoruságira.

Oh! mely boldog öröké valoság a szenteké, oh! mely boldogtalan, akárhozattaké.! oh! Istenem., mert ate kegyelmed nélkül, nem élhetek jól azal adrága rövid idövel. a melytöl füg az egyik. és a másik öröké valoság. akristus Jésus nevében kérlek uram. ad meg azt a kegyelmedet. hogy szereselek. és örökké birhassalak.


 Szállyunk le apokolra még éltünkbe, hogy ha nem akarunk holtunk után oda le szállani, tekinttsük meg ótt azokot a véghetetlen számu lelkeket. kik ót égnek, és ót égni fognak örökké, olyan vétkekért, a melyek nem olyan nagyok mint a miéink, az Isten igasságának illyen keménységéböl meg tanulhattyuk. hogy ötet félnünk kell, és meg utálnunk avétket. kérjük az 
 üdvezitöt, a mi biránkot, hogy ez életben ostorozon. kimélés nélkül, tsak a másikában. légyen irgalmas nékünk. Ki lakhatik közülletek az emésztö tüzel.? ki lakik közületek, az örök 
 hévségekel.


6 napon 
A paraditsomrol


 I Mely szerelmesek ate hajlékid öröknek ura, kivánkozik és el ájul az én lelkem az ur pitvari 
 után. a szivem, és a testem örvendeznek az élö Istenben, mely nagy uram ate édességed sokasága, melyet el rejtettél atéged félöknek,


 A paraditsom olyan hely, ahol aboldog lelkek egészen láttyák az Istent. ahol ki nyilatkoztattya nékik titkait, és Istenségit, ahol meg részegitti öket házának bövségével, és agyönyörüségnek patakábol itattya öket, ahol bé tölti öket örömmel és ditsöségel, ahol. magával uralkodtattya öket, és örökös gyözedelmet vétet vélek, ellenségeken,

Ót fognak bé töltetni azal az igasságal. a melyet szomjuhozták, eföldön, nagy békeségel fognak nyugodni az Istennek kebelében, meg egyesülvén tellyeségel akristusal. ö véle egy tiszta lélekben. és anyaszent egy házban maradnak, ót az Isten minden mindenekben egészen, birván öket mint örökségit. a melyet maga vérén vette meg, és az ö közben járosága által. az Istenben, és azö Istenségében, mint egy el merültek.

Ót ök tellyes nyugodalomban vannak. és minden tselekedetek tsak a, hogy az Istent láttyák. ötet szeretik. és ki mondhatatlan örömel ditsérik, soha meg nem szünvén ettöl a foglalatoságtol. mert mentöl inkáb üsmerik ötet, annál inkáb szeretik, és mennél inkáb szeretik, annál nagyób gyönyörüségel ditserik, imádgyák, és kaptsollyák hozája magokot, az Istennek az ö véghetetlensége, és tekélletessége egészen el foglalván az ö lelkeket, bé tölti magával egész kivánságokot, ö is az ö világoságok, életek, jóvók, ditsöségek, és gyönyörüségek,

Tekélletességel lévén, az ö akarattya alá vettetve, tsak azt akarják a mit ö akar, tsak egyedül ötet kivánnyák, örökös háláadásokot adnak neki, bizonyoson tudván azt, hogy minden jovoknak ö a kut feje, és hogy mindent tölle vettenek, az ö lábaihoz teszik koronájokot, meg valván azt, hogy ökk magoktol tsak semmik, magokot mindentöl meg fosztván., mindent az ö kezeiben viszá adnak,

II Ótt vétek nincsen. se rosz kivánság. se gyengeség, se tudatlanság, se ellenség. se viaskodás. az Isten meg töröli szemeknek minden köny hullatásit. ót se halál nem lészen, se sirás, se nyomoruság. se éhséget, se szomjuságot, többé nem szenvednek, se ahideg. se a meleg nékik nem fog alkalmatlankodni, ugyan ót is elégedik meg kiki a maga sorsával, nem irigyelvén amásokét. szeretni fogja a mások boldogságát, és azon örülni fog valamint a magáén. akristusban mindnyájan láttyák egy mást, és nagy tekélletességel is szeretik egy mást az Istenben, ugyan ót hasonlok lévén az angyalokhoz, hasonlo tiszta életet is élnek azokhoz a menyei lelkekhez.


 Valamit eddig mondottunk, a még tsak leg kissebb részettskéje a szentek boldogságának. mivel a szem azt nem látta, a fül nem halotta. se az emberi elme azt soha meg nem foghatta, a 
 mit az Isten készitet azoknak kik ötet szeretik, egy olyan sziv, a ki szereti, és ohajttya az illyen nagy jókót, ezeket az igazságokot meg érti, de a testi, és földi ember, akinek a szive hideg, semmit nem érthet abban,

Egy kereszténynek, minden kivánságának, szándékának, tsak a felé a menyei haza felé kellene 
 sietni, dávid minden igyekezetét, tsak arra forditotta, és panaszolkodot eföldön lévö hoszas 
 bujdosásáért, szent pál azt kivánta. hogy meg menekedhessék. a testének tömlötzéböl, hogy 
 a kristusal lehesen., a ki abujdosását szereti, aki nem suhajtoz ez életnek nyomoruságin, az örök életet nem szereti, akí pedig nem ohajttya az örök életet, az, az Istent nem szereti, az Istent pedig nem szeretni halál. az olyan nem is imádkozik, mivel az imádság abbol áll, hogy a mennyet szüntelen ohajttsák, imádság nélkül pedíg oda nem érnek, az Isten tsak annak adgya magát aki keri, és aki zörget, mind ezeket a szivnek kivánsági viszik végben. ugy a mint kell.

III A kristus azt parancsollya nékünk, hogy minden nap kérjük az ö országának el jövetelét, hogy töröllye el belöllünk a véteknek uralkodását. hogy tsak egyedül ö birja szivünket, és mi 
 ötet birhassuk, epediglen tsak a mennyekben lehet meg, de ez az ország eröszakot kiván, és tsak erövel kell azt meg venni, tusakodván. rosz kivánságink ellen, ellene mondvan magunknak, hordozván keresztünket életünknek minden napjaiban, követvén annak példáit, a kinek szenvedni kelletet. hogy bé mehessen ditsöségében.

Hogy ha a küszködök. egy rothadando koronáért, és a világiak a földi jokért. anyi veszedelemre adgyák magokot. hogy ha olyan hoszas utakot, és nehéz munkákot vállalnak fel. kitsoda volna az,? a ki nem akarna szenvedni az örökös jóért, és koronáért.? mind azt, valamit lehetne szenvedni ez életben. nem hasonlithatni az örök elethez, a mely jutalma az szenvedésnek.

Mind azok kik azt mondgyak uram, uram, bé nem mennek azért mennyeknek országában., 
 mondgya a kristus, hanem tsak a mégyen oda bé, aki az én Atyám akarattyát követi, ha az 
 örök életet akarjátok birni., tarttsátok meg aparancsolatot.

Kérjed az Istent, hogy távoztasson el ateremtett állatoktol, a kikhez a szeretet kaptsolt tégedet, és adgya meg néked azt a kegyelmit. hogy nagy buzgoságal. ohajttsad ötet birni, az örök boldogságban, szeresed és kivánnyad nagy szorgalmatoságal. a kristus másodszori el jövetelét. mint a melyel ohajtották apátriárkák az elsö el jövetelét.


 Én vagyok mondá az Isten ábrahamnak, ate igen nagy jutalmad.


 Meg elégszem uram mikor meg jelenik ate ditsöséged


 Mondgyad dávid királyal, jerusálem lészen az én fö vigasságom.


 A mi nyájaskodásunk a menyekben vagyon; arra fordittsuk szivünket, mert ót vagyon a mi örökös boldogságunk.


 Nintsen itt maradando városunk, hanem ajövendöt keresük.


7 napon. 
Az Istennek, minden tselekedetinkben valo jelen létéröl.


 I Nézem vala szemem elött az urat mindenkor, mert jóbbómra vagyon nékem, hogy meg nemozdullyak, azért örvendezet az én szivem, és vigadot anyelvem, annak felette atestem is reménségben nyugszik.

Egy kereszténynek aleg nagyob hivatallya, hogy az Istent tekénttse, minden tselekedeteiben. hogy mindenben tsak azt kerese hogy ö néki tetzhessék. hogy mindenkor ahitnek szemeit azö törvényére, és akarattyára fordittsa. és ugy gondolkodgyék, tselekedgyék, szenvedgyen, imádkozék, és beszéllyen mint ha ötet láthatná.


 A régi patriarkáknak, profétáknak., aszent királyoknak., evala az ö nagy aitatoságok. noé 
 igaz és tekélletes ember vala, ez az Isten elöt jára. járj elöttem mondá az Isten ábrahámnak, ha tekélletes akarsz lenni mojses nem félt akirály haragjátol. mert ugy tselekedet, mint ha látta 
 volna aláthatatlant.


 Szent dávid azt mondgya, hogy Istentelenül nem tselekedet. mert minden itéleti az ö szine 
 elött voltak, és az ö igazságit el nem üzte magátol; abünösnek pedig meg ferteztettek utai, minden idöben, mert nintsen az Isten az ö szine elött. egy a szent atyák közül azt mondgya, hogy egy kereszténynek. anyiszor kellene az Istenröl, és az ö igazságirol gondolkodni, valamenyiszer lélegzetet veszen, vagy is inkáb szüntelen kellene arrol gondolkodni, mivel abizonyos, hogy avétekben azért esnek, mert az Istent el felejtik.

Az Istennek jelen valo létele nem tsak abban áll, hogy hidgyük azt, hogy az Isten mindenüt vagyon. és mindent látt, hanem még abban is. hogy szüntelen az Istenhez emelyük elménket, és hozája fordittsuk szivünket, de azt emelyük. az Istennek véghetetlenségéröl, és bennünk jelen létéröl valo élö hitben. fordittsuk hozája szivünket. az Isteni szeretetnek gyakorta valo tselekedetével. és olyan buzgo kivánságokal. hogy tsak ö néki akarunk tettzeni, tsak övé akarunk lenni, és ö érette mindent mást el akarunk hagyni.

II Az Isten jelen létéröl valo foglalatoság., az ö jelen valo létit tekinti, és aki az ö hatalma, bölcsesége, josága, irgalmasága, igassága, és atőb Isteni tekélletességei által munkálodik mindenüt, és az ö fiát akristust, ugy tekinttsük, mint olyat, aki prédikál, tsudákot tészen, imádkozik, szenved, és haldoklik, vagy ugy mint urunkot, üdvezitönket, közben járonkot, fö papunkot, és életünknek példáját,

Az Isten, akristusban tekint mi reánk, öbenne üdvezit minket. ö benne adgya minden hato segittségit, és tészen minket gyözedelmeseké. ö benne viseli gondunkot, és tölt bé 
 kegyelminek gazdagságival. ugyan erre akezdöjére ami hitünknek., kel is szüntelen vigyáznunk, valamint a szolga tarttya. szemeit az ura kezén, mert szüntelen valo szükségünk vagyon az Istenre., és hozája tsak a fia által mehetünk, egy szoval, ennek az üdvezitönek kezei közöt vagyon a mi igasságunk, szenttségünk. üdveségünk, és az örökké valoságra valo sorsunk.

Nintsen ennél semmi hathatosab hogy a vétektöl el távozhassunk. a jó erkölcsben eléb mehessünk, és hová továb jobban az Istenhez kaptsolhasuk. magunkot, de oh! mely nyomoruság.! mindenüt tsak az Istenröl, és akristusrol valo feledékenység uralkodik, reggeltöl fogva estig, gyermekségtöl fogva mind halálig, az emberek minden gondolattyokat. kivánságokot, tselekedeteket, avilágnak, a haszon keresésnek, anagyra vágyásnak, és a gyönyörüségnek adgyák, már se akristust, se azö evangyeliumát nem tanullyák, már mint egy, nem is üsmérik, oh! hogy lehetne az Istenhez menni, mivel el felejtik, azt az egyedül valo utat, a mely oda vezethetné, azt az igazságot, a mely meg világosithatná, és azt az életet, amely követteti az igazságot, és avilágoságot,


 III Két gonoszságot tselekedet az én népem, mondgya az ur, engem elhagytak az élö viznek kut fejét, és magoknak kutakot ástak, bé omlot kutakot, a melyek meg nem tarthattyák avizet. az Istent akor elhagyák. a midön ötet el felejtik, az igazsága elött szemeket bé hunnyák, és szivekböl kegyelmit ki zárják. és bé omlot kutakot ásnak akor, amidön ateremtet állatokban keresik haszontalanul aboldogságot, akik is a vizet meg nem tarthatván, a szivet sok felé oszttyák. és azt, a véteknek meg nyittyák, el vesztetvén véle a kegyelmet.

Hogy az Istennek jelen valo létit meg tarthassuk,. leg elsöb modgya a, hogy gyakorta kérjük tölle azt a kegyelmet, mivel az Istennek kell a mi elménkben jelenné tenni magát, a mi szivünket el foglalni, és abban irni szent törvenyét. a második a, hogy igen nagy magunkra valo vigyázásban kell élnünk, az Isten országa mi bennünk vagyon. ót kel azt keresni ha meg akarjuk találni. aharmadik a, hogy a sziv tiszta légyen avétektöl, valamint hogy a portol. a szem nem láthat, ugy a vétek is meg homályosittya a belsö szemet, és meg gátollya az Istenre valo figyelmetességet.

A negyedik a. hogy igen nagy tisztelettel. kell lenni az Istenhez, az ö joságához, igasságához, mindenhatoságához. és bölcseségéhez, az ötodik a, hogy valoságos szeretettel kell lenni az Istenhez, tsak arrol gondolkodnak. gyönyörüségel., a mit szeretnek. és a midön igen szeretnek valamit, mint egy természet szerént gondolkodnak arrol.

A hatodik a, hogy nem kell olyan hivatalokot fel válalni, a melyek igen el foglalnák az elmét, hogy ha tsak nem azIsten parantsolattyábol. vagyon, semmi a lelket ugy fel nem háborittya, se semmi ugy meg nem gátollya. az Istenröl valo foglalatosságot. mint a sok bajos dolog, amelyet gondolatlanul. vállalunk magunkra. és tsak emberi tekintetért, ahetedik a, hogy az elmét mindenkor egyaránsu mértékben tarttsuk. és meg gyözzük indulatinkot, akar mi történnyék, az ur, Illyés profétához. nem a nagy és sebes szélben, se nem arendülésben, se nem atüzben, hanem a tsendes szellöben szólla, meg akarván ezel mutatni, hogy a szivnek. békeségében nyilatkoztattya meg magát, lelkünknek.

Bizonyosok legyünk abban. hogy akár hol legyünk, de az Isten minket lát, nintsen rejték hely ö elötte. ha vétkezni akarsz. mondgya szent agoston. keress olyan helyt. a hol ne láthason és ótt tselekedgyed a mi néked tettzik.


 Az Isten az elmédben légyen. életednek minden napjaiban.


 Meg emlékeztem az Istenröl, és gyönyörködtem.


 Boldogok a tiszta szivüek, mert az Istent láttyák.


8 napon.
Hogy az embernek mitsoda gondgyának kel lenni az üdveségére.

I Egy kereszténynek nintsen se drágáb, se nagyob dolga. az üdveségenél, az Isten fia azért lett emberré, és azért holt meg, hogy azt munkálodgya, ö azt az Attya dolgának nevezi. ö azt a munkát éhezte, és a volt gyonyörüsége, nyughatatlanságal. várta annak bé tellyesedésit. szüntelen valo buzgoságal. kivánta meg inya szenvedésinek poharát, és a maga vériben valo meg keresztelkedésit, azért hogy végben vigye annak akarattyát, aki ötet. válttságunkra küldötte.

Hogy ha a kristus az üdveség dolgát. amaga egyedül valo dolgának tarttya, igasságos, hogy miis annak tarttsuk, ö mindent erre avégre. forditot, életét, halálát, tselekedetit, szenvedésit, titkait, mi még annál inkáb tartozunk arra forditani, minden tselekedetinket. és szándékinkot.

Az Istennek fia azért volt eföldön, hogy minket üdvezittsen, lehetnénké olyan esztelenek. hogy anapokot, esztendöket, és életünknek minden ideit el töltenök azüdvességünkre valo munka nélkül. mind azon által azt tselekeszik nagyob része akeresztényeknek, a kik mind más dologban foglallyák magokot., és nem abban a miért evilágon vannak. minden munkájok foglalatoságok. tsak idö töltés. hejában valoság. hogy ha azokot. az üdveségnek dolgához teszük, némellyek tsak nem egész életeket. avadászásban töltik, némellyek akereskedésben, 
 mások a dorbézolásban, agyönyörködtetésekben, de mint hogy el mulatták az üdveségnek dolgát, a mely mindenek felet való. részek sem lészen akristus országában,

II Mit használ valakinek ha az egész világot meg nyeri is, ha alelkét el veszti,? mitsoda árron veheti azt viszá,? avilág mostanában nékünk tsak gazdagságokot, gyönyörüségeket., és tiszteletet ád elönkben, a melyek mind tsak füstben mennek, a midön meg kel halnunk, ezek semmi haszonra nem lehetnek amás életre. söt még nagy akadályok az üdveségre. és a melyek tsak bajal. és gondal. terhelnek minket,

Mind azon által, olyan vakok vagyunk, hogy ezt a dolgot. a mely személyünket illeti. és másokra nem adhattyuk. atöb dolgaink utánra hagyuk, és arra a mi meg kopot életünknek tsak egy kis részecskéit szánnyuk, de azonban az a kis idöcskeis, a melyben vártuk hogy magunkrol gondolkodgyunk, el szalad tölünk. és azal ugy nem élhetünk amint akartuk volna, az el mult idök viszá nem jönek. és tsak a haszontalan bánatal maradunk, hogy addig élvén, az üdveségre gondunk nem volt.

Az eredete ennek avakságnak. avétektöl vagyon, és a földi dolgokhoz valo nagy gondtol, mint 
 ha az Isteni rendelésnek nem volna gondgya. mindenre, keresétek. elöször az Isten országát, mondgya akristus, és annak igazságát, és mind ezek hozá adatnak néktek.


 III Félelemel. és rettegésel munkálodgyatok ati üdveségtekért, igyekezetek inkáb azon, 
 hogy a jótselekedetek által bizonyosá tegyétek ati hivatalotokot, és választástokot, mert ezeket tselekedvén, soha nem vétkeztek, mert igy bövségel. szolgáltatik néktek. a mi urunk jésus kristus örök országában valo bé menetel.,


 Erolködgyetek bé menni a szoros kapun. mely az életre viszen, a mely is tsak azoknak szoros, akiknek kemény a szivek, mivel sokan kivánnak bé menni azon, mondgya akristus. de nem mehetnek. kerüld el azt az utat a mely egyenesnek láttzik lenni, mind azon által 
 ahalálravezet. bizatok akristusban. mert ö kezdette el bennetek a jó dolgot, ö is végezi el.

Az üdveségre valo gond nem egyéb. hanem hogy a vétket meg utállyuk, el hagyuk, és magunkbol ki irttsuk a penitentziával, hogy az Isten parantsolatit meg tarttsuk, ebböl áll az egész gondgya az embernek. ezért is lészen boldogá, ugyan tsak ezt is tarttsa leg szükségesebnek, aparancsolatoknak meg tartása pedig nem más. hanem hogy az évangyélium szerént éllyünk, a kereszttségben tett igereteket meg tarttsuk, hogy rendünkhöz illendö köteleséginket bé tölttsük, hogy minden erönkböl azon legyünk, hogy meg gyözhesük az üdveségnek uttyában lévö akadályokot.

A világ fiai sokal okosabbak. amunkájokban, mint sem avilágoságnak fiai. egy kis haszonért. a fáradságot nem tekintik, semmi nem tettzik nehéznek, még az életet is veszedelemre teszik, de az üdveségért, leg kiseb baj, el veszi kedvünket, amenyekben valo menetelt kivánnyák, de ugy hogy semmiben ne tellyék, mind azon által. akényes élettel nem lehet üdvezülni, a széllyes útt, aveszedelemnek uttya, és azoknak számok, kik azon járnak, véghetetlen,

Kérjük az Istennek azt a kegyelmét, hogy erött vehessünk magunkon, hogy ellene mondgyunk rosz kivánságinknak, éllyünk az imádságban, és a dologban, szeresük az olvasást, az évangyéliumrol valo gondolkozást, és a jó tselekedeteket.


 Távul vagyon. az Istentelenektöl az üdveség. mert a te igasságidot nem keresték.


 Imé most az üdveségnek napja.


 Hogy az örökké valo boldogságot el nyerhesük, nem lehet arrol eleget elöre gondolkodni.


9 napon
A vétektöl valo irtozásrol.

I A vétek szent agoston szerént nem egyéb, hanem egy olyan kivánság, beszéd, és tselekedet, mely az Isten törvényével ellenkezik., ez örökös, és meg változhatatlan törvény, amely elönkbe adgya, arendet, melyet kel tartanunk mindenekben, és a mely tilttya, annak meg szegésit, ez atörvény, nem tsak a nyelvnek, és a kéznek szab rendet, hanem asziven kezdi el, ugyan ót is kezdödik az engedetlenség, és a törvénynek meg szegése, ugyan abban is kel meg mutatni az embernek mindenek felet, az Istenhez valo engedelmeségit, és maga meg alázását,

Ugyan a szivböl is szarmazik avétek. mint maga eredetéböl, és onnét adgya ki magát, a szok. 
 és a tselekedetek. avéteknek tsak külsö eszközi, mivel a szivböl származnak arosz gondolatok. agyilkoságok. paráznaságok, lopások, hamis bizonyságok, káromlások, és ember szollások,

Az Isten törvénye egyaránsu képen tilttya a roszat, és parantsollya ajót, ez igy lévén, 
 vétkezünk ha azt tselekeszük amit tilt, és ha azt el mulattyuk a mit elönkben ád, egy szoval. akeresztenyi jó erkölcsnek, egyik része abból áll, hogy a roszat el kerüllye, a másika, hogy a jót kövesse.


 A véteknek valosága, abból áll, amidön tellyeségel akarunk élni ateremtet állatokal, holot az Isten. azt akarja, hogy mértékleteségel. élyen azokal az ember, szabad ö néki azokal élni szüksége szerént, de nem szabad azokban tenni örömét. és nyugodalmát. mert azok nem tehetik ötet boldogá, azok nem érdemlik, se ami tiszteletünket, se szeretetünket, ami lelkünk sokal drágáb azoknál, tsak az Istenért teremptetet, aki tsak egyedül méltó szeretetünkre.


 II Egy ember által jött bé evilágra abün, akiben mindnyájan vétkeztek, ezért is estenek mindnyájan az Isten haragjában. ezért is jött bé ahalál, és hatotta el az egész földet, aminden féle nyomoruság. ezt nevezik tehát eredendö bünnek, mert ebben a születéskor részesülnek, a mely ádám, vétkezésétöl fogvást. nemzettségröl, nemzettségre szál, minden fiaiban, és az 
 egész emberi nemzet részesül romlandoságában. ezert is mondgya az apostol., hogy ameg romlot természetért. haragnak fiai valánk.

A mi elsö atyáinknak vétke, két nagy sebet okozot lelkünknek. az elmének. tudatlanságát. és a rosz. kivánságot, vagy is aroszra valo hajlandoságot az akaratban, ezek akét veszedelmes eredeti mind azoknak avétkeknek, a melyekben esik az ember gyermekségétöl fogvást.

A vétek nyomorultá tészi az embert, még életében, az elméjit meg vakittya, a szivit meg ronttya. abban a kegyelmet el ólttya. az ördögnek rabjává tészi, az Istennek ellenségévé, és méltová az örökös halálra, nem tudgyátoké mondgya az apostol, hogy a hamisak az Isten 
 országát nem birják. mi érdemli tehát ugy meg a gyülölést, mint a vétek. egy kereszténynek mitöl kellene inkáb irtozni mint attol. a mi halált okozot az emberi nemzetnek,? a mi az örökké valo halálra vezet minket, és a mi oka volt a kristus halálának,


 A ki a mojses törvényit meg szegte. halálra itéltetet. minden irgalmaság nélkül. menyivel inkáb sulyosab büntetéseket nem érdemel az ollyan aki az Isten fiát meg tapodgya. és a testámentumnak vérit tisztátalannak, és semminek tarttya. és a kegyelemnek lelkét, boszuságal illeti.


 III A büntöl fuss, valamint akigyotól. mondgya abölcs, mert ha ahoz járulsz meg fog tegedet; annak fogai ollyanok mint az oroszlányé. a melyekel meg öli alelket, minden vétek olyan mint akét élü pallos, a mely egy tsapásal meg öli mind a testet, mind alelket, és el választtya az embert az Istentöl, az ö valoságos életétöl, a sebet pedig amelyet tsinál, más meg nem gyogyithattya hanem akristus, a ki is aminden hato orvos.


 A martyrumok mindnyájan jobban szereték élettyeket el veszteni. mint sem tsak egy vétket tselekedni. josef inkáb el hagyá apalásttyát, és rabságot szenvede, hogy sem vétket 
 tselekedgyék, jóbb azemberek kezeiben esni, mondá susánna. tselekedet nélkül, mint sem vétkezni az ur szine elött, követnünk kell ezeket apéldákot.

Hogy avétket el lehessen kerülni, szükséges. 1. hogy magunknak ne higyünk, és el kerüllyük az alkalmatosságot, és a veszedelmet. mert aki a veszedelmet szereti, el vész abban, 2. meg kel tanulnunk szorgalmatoságal. az évangyéliumi igazságokot, és köteleséginket, mivel a tudatlanság, eredete számtalan sok vétkeknek., 3. meg kel magunkban sanyargatnunk. rosz hajlandoságinkot, és a földi dolgokhoz valo kivánságinkot, hasonlo képen az ideig valo nyomoruságoknak félelmét is, mivel szent ágoston szerént, arosz kivánság, és a félelem, okai minden vétkeknek, 4. szüntelen kel gondolkodni az utolso végröl, ahalálrol, az itéletröl, pokolrol, és aparadicsomrol, 5. szeresük az Istent mint atyánkot. féllyünk tölle mint urunktol, és biránktol. 6. menyünk szüntelen akristus eleiben, valamint az ina szakadt ember, az ágyában. mivel ö örökös orvosa lelkünknek, ö halált szenvedet hogy a büntöl meg szabadittson, és ígazaká tegyen. Istení igazságal, kut feje lévén igazságunknak, ö is menthet meg egyedül avétektöl, és szabadithat ki, ha abban esünk.

Kérjük az Istent hogy utáltassa meg velünk avétket, és hogy töredelmeségel szányuk bányuk, hogy ötet meg bantottuk. minden kár vallásunk felet, a kegyelemnek el vesztésit kel siratni, a mélynek ellensége avétek, és tsak egyedül annak el vesztésit lehet helyre hozni aköny hulatásal.


 Inkáb kel engedelmeskednünk az Istennek mint sem az embereknek.


 Tekinttsük meg magunkot mint holtakot a bünnek, és mint élöket az Istennek, akristus által.


 Azok kik vétkeznek, meg feszittik ujontában a kristust szivekben.


 Mitsoda gyümolcsötök volt azért akor abünben. a melyet most szégyenlitek, mert annak vége ahalál.


 Jaj az olyan vakmerö léleknek, a ki el távozván te tölled oh én Istenem, azt reménli hogy valamely jobbat találhat helyetted.


10 napon
A penitentzia tartásrol.


 I Ha penitentziát nem tartotok. mindnyájan el vesztek, mondgya akristus., szükséges abünös embernek vagy magát meg büntetni, vagy hogy az Istentöl meg büntetessék, ö tsak 
 azoknak botsát meg akik magoknak meg nem botsátanak, azokal tészen irgalmaságot, akik magokhoz nem irgalmasok, és a kik magokhoz szent keménységel vannak, enélkül a vétek tellyeségel meg gyogyithatatlan., és örökké valo nyomorultá tészi a bünöst.


 A penitentzia tartás a szent atyák szerént. abbol áll, hogy sirasuk büneinket, és többé olyan vétkeket ne tselekedgyünk. a melyeket siratnunk kellene.. hogy ha életünket meg nem 
 változtattyuk. a vétket meg nem utállyuk. és az Istent nem szerettyük. akár minémü penitentziát tarttsunk. de a tsak hejában valo, és haszontalan lészen.

Vannak olyan szines penitentzia tartások melyek a szivet meg nem változtattyák, avéteknek ellene nem állanak. és a melyek tsak külsö képen valok, illyen volt ajudásé; vannak meg olyan gyengék, a melyek a szivet egy kevesé fel indittyák, de tsak egy résziben valtoztattyák meg, vannak meg olyan könnyen valok, a melyek el hagyatnak bizonyos vétkeket, de meg másokot engednek nevekedni helyekben, vannak olyanok., a melyek tsak ideíg valok. a melyek jol kezdik, de lassanként el lankadnak. és nem végezik ugy a mint kezdették, apedig igasságos dolog. hogy a penitentzia holtig tarttson. és mind addig valamég avétek ki nem irtatik.

II Mint hogy avéteknek eredete a szivben vagyon., szükséges hogy a penitentziát is a sziven kezdgyék el, és hogy onnét el terjedgyen atselekedetekre, és az életnek minden maga 
 viselésére., térjetek meg hozám mondgya az ur, tellyes szivetekböl, böjtel, sirásal, és jajgatásal, szagasátok el sziveiteket, és nem ruháitokot, ebböl áll a szivbéli penitentzia. a sanyargatások, és más egyebek, tsak külsö dolgok,


 Az orvoságnak ellenkezönek kell lenni anyavalyával, apenitentzia illendö nagyságu légyen 
 avéteknek nagyságához. azért akevélységböl fel fuvalkodot elmét meg kel alázni, atörvény ellen fel támadot testet meg kel sanyargatni, afosvénység által meg romlot szivet meg kel tisztittani az alamisnával, és a másokal valo jó tévésel, a mértekletlenséget aböjtölésel. és a töredelmeségel kel el törölni. anagy vétkek, nagy orvoságokot kivánnak. arosz szoktatások nagy eröszak vételeket.

Egy szoval apenitentzia, az anyaszent egyháznak. atridentinumi gyülésben valo tanitása 
 szerént. munkával valo kereszttség, és apenitentziának szenttségében, nagy töredelmeség. és munka után lehet az Istennek kegyelmét viszá nyerni, bünösök mondgya az apostol. 
 tisztíttsátok meg sziveiteket, keseregjetek. gyászollyatok, és sirjatok. ati nevetéstek siralomra fordullyon. és az örömetek keserüségre, alázatok meg magatokot az ur szine elött. és fel magasztal titeket.

III Dávid példája avaloságos penitentzia tartoknak, és a mi penitentziánknak hasonlonak kel. lenni az övéjihez. fö képen négyet abbol fel tehetünk. 1. készen vagyok uram mondá, készen, az ostorozásokra., jó szivel el is veszem mind azokot. a keserüségeket, és nyomoruságokot, a melyeket néked tettzik reám küldeni, 2. a keserüségem, és avétkem szüntelen szemeim elött vannak. el sem vetém szemeim elöl., a mit egész életemben kel siratnom. 3. meg vallom, és nem félek ki nyilatkoztatni hamiságomot, 4. az én vétkem szüntelen valo nyughatatlanságban tart engemet, ha valoságos töredelmeség volna szivünkben., ha az Istent szeretnök, és ha ugy utálnok avétket amint kivántatik, hasonlo gondolatokban volnánk, meg érzenök amagunk nyomoruságát, és tsak suhajtoznék ami szivünk.

A penitentzia nem tsak anagy vétkeket illeti, a tridentinumi gyülés azt tanittya, hogy a keresztényi életnek. szüntelen valo penitentziának kell lenni, nincsen olyan ember aki ne vétkeznék, de ha szinte találkoznék is olyan. aki meg tartotta volna akereszttségi ártatlanságát, mind azon által. tartoznék apenitentzia tartásban élni, elméjit, és érzékenységeit sanyargatni.

A penitentzia, atett vétkeket meg orvosollya. és az ez után valoktol meg oltalmaz, ez igy lévén. mint hogy nintsen olyan ember aki gyarlo nelégyen. és szüntelen ne tarthason a meg eséstöl, azért nintsen is olyan, a ki ne tartoznék penitentziában élni.

Ha szinte bünösök nem vománk is, a kristus a mi fejünk, és példánk, a ki maga volt az ártatlanság. penitentziát tartot, egész életében, mi azal tartozunk hogy hozája hasonlittsunk, és ötet kövesük. keresztes és penitentzia tarto életünkel, ezt ö nékünk parantsolya, tartozunk néki engedelmeskedni.

Folyamodgyunk gyakorta. akristushoz. aki véghetetlen irgalmaságu, kérjük tölle meg térésünket. kérjünk tölle élö hitet, penitentzia tarto töredelmes szivet, amely tele légyen a vétekhez valo gyülölségel, és szeretettel ahoz, akit anyiszor meg bántottunk.


 Hagya el abünös az ö uttyát, és térjen az urhoz. és könyörül rajta.


 Teremtsétek méltó gyümölcsét apenitentziának.


 Meg botsátattak néki sok bünei. mert sokat szeretet. öröm lészen az Isten angyali elött. egy 
 penitentzia tarto bünösön.


 Kimenvén pedig péter. keservesen sira.


 Az Istennek josága. minket apenitentziára hi.


 Oh penitentzia tartó, mit használ néked ameg alázás, ha életedet meg nem jóbbitod.

Akár mely nagy bajban és nyomoruságban valo eséstöl ne fély, tsak azal el kerülhesed az örökké valo kinokot.


11 napon
Hogy nem kel halogatni a meg térést.


 I Ne késsél meg térni az urhoz, és ne halogassad naprol napra, mert hirtelen eljö az ö haragja. és aboszu állásnak idején el veszt tégedet, ne mondgyad, az ur könyörületesége nagy, az én büneim sokaságának meg kegyelmez, mivel az ö haragja oly hirtelen le szál, valamint az ö irgalmasága

Holnap el fogom kezdeni azt mondod., de meg adgyáké azt a holnapot.? az Isten botsánatot igér néked, ha penitentziát tartasz, de arra más napot nem igér néked, mit tudtz belé hogy ha nem fogjáké néked mondani még ma ezeket a rettenetes szokot., esztelen, ezen az éttzaka viszá kérik lelkedet, és hová lész akor penitentzia nélkül, éskié lesz amit gyüjtöttél?

Nintsen semmi veszedelmeseb. mint avétekben maradni ha tsak egy keves ideig is. azon idö alat. az Isten ellen vagyunk, és kárhozatos állapotban., onnét tsak egy lépés pokolig, a mi életünk tsak egy tzérna szálon füg, ha az a tzérna el talál szakadni. örökösön el veszünk, ki tudgya, hát ha abban az orában hall meg a melyben vétkezet, a mint e sokakal történt. ez igy lévén, mitsoda nagy bolondság a vétek el hagyását, és a penitentzia tartást halogatni, az idö nem lévén a mi birtokunk alat, abbol nem parancsolhatunk.

Kezd el ebben az orában ajó életet, szünyél meg arosztol, és tanuly jót tselekedni, a meg térésnek halogatása, jele ameg vettetésnek. a mely vétket azonnal el nem törölik 
 apenitentziával. a másikára viszen. a másika aharmadikára, és az utolso mindenkor nagyob lesz az elsönél, mennél továb maradnak avétekben. annál inkáb meg vakittyák és meg keményittik magokot. a vakság, és a meg keményedés pedig. a penitentzia nélkül valo halálra viszen. a mely anyomoruságoknak nyomorusága, és atsendeség a melyben élnek avétek után, inkáb boszonttya az Istent szent chrisostomus szerént, mint sem avétek maga.

II A jó latornak példája tsak egyedül valo az egész szent irásokban, arra nem kel támaszkodnunk, mivel azö életének vége, meg térésének kezdete volt. és az utolso orája, hitének elsö orája volt, mihent meg világositaték, azonal magát meg üsméré, halálra magát érdemesnek vallá, és halálát. akristuséval együt ajánlá, és azt penitentziául vévé az Istentöl. büneinek elég tételire.

Gondollyuk meg, hogy mi történék az egész világal noé idejében, a sodoma lakosival ábrahám idejében. anthiokus kiralynak, minden sirásával valo penitentziáját meg veté az Isten, és nem nyerhete irgalmaságot. az esztelen szüzek, azért hogy idején készen nem valának, ilyen rettentö választ vevének. nem üsmérlek titeket.


 Munkálodgyunk tehát halogatás nélkül üdveségünkön, féllyünk attol, hogy az 
 irgalmaságnak ideje elne mullyék töllünk. az Istentöl kel várni ameg térésre valo akaratot. és magát a meg térést, mondgyuk jérémiás profétával, terits meg uram engemet, és meg térek, mert tevagy az én uram Istenem, az én üdveségem kezeidben vagyon, és minek utánna meg 
 téritettél volna. penitentziát tartottam, addig kel az urat keresni a még meg találhatni, és addig kel segittségül hini, a még közel vagyon.

Az olyan aki az Istent meg bántván, naprol napra halogattya a meg követést, ujontában meg bánttya halogatásával, el veszi tölle életének leg jóbb részit, a mely az iffiuság, vagy az egésségnek ideje., és tsak azt hagya meg néki, a mi már nem kel se a világnak., se arosz kivánságoknak, se az ördögnek, igy meg is veti az Isten irgalmaságának gazdagságit, és meg érdemli hogy az Isten is el hagya, és meg vonya tölle kegyelmét.

III A halál orájára halogatni a meg térést a mint sokan tselekeszik, a mint egy lehetetlen., leheté penitentziát tartani olyan idöben, a melyben semmit nem lehet mivelni, de söt még arrol gondolkodni is ugy történhetik, szent ágoston azt mondgya., hogy abetegnek. penitentziája, igen gyenge, és lehet attol tartani, hogy egy haldoklonak penitentziaja. meg ne halyon véle együt, én adhatok mondgya az olyan állapotban lévönek penitentziát, de nem biztathatom. ha azt akarod tehát hogy az Isten irgalmaságot tegyen veled, addig tarts penitentziát még egésségben vagy.

A meg térésre szükséges hogy a sziv meg változtassa hajlandoságit, ateremtett állatokhoz valo ragaszkodásinak ellene mondgyon. rosz szokásit hagya el, mindeneknél inkáb kezdgye az Istent szeretni, a keresztényi jó erkölcsökhöz kaptsollya magát. ha kevély volt. legyen alázatos, ha fösvény adakozo, ha tisztátalan, tiszta életü, ha haragos, kegyes, és türö, ha boszu álló, mindeneknek meg botsáson. és szerese ellenségit, mind evéghez nem mehet egy kevés idö alat, föképen olyan idöben a melyben a nyavalya el nyomja, ahaláltol valo félelem elméjit el foglallya, azon kivül, atestámentumárol, és a tselédiröl valo rendelés tételröl is kel gondolkodni.

Az illyen utolso orákon valo meg téréseket. leg inkáb, ahaláltol, pokoltol, valo félelem, és az emberi tekintet okozák. mint sem az Isteni szeretet. vagy a véteknek meg utálása. félnek az égéstöl, de nem avétkezéstöl, meg nem akarnak halni a szenttségek. nélkül. nem akarják meg gyalázni familiájokot, nem akarják azt hogy meg keményedeteknek, és meg átalkodotaknak tartassanak, de rend szerént avétek hágy el minket. és nem mi avétket. Ad meg oh! Istenem. azt a kegyelmedet, hogy továbra ne halaszam meg térésemet, hogy halálom orájára ne hagyam a meg térést. adgyad kegyelmedet hogy abünt el hagyam. és azt, ate hozád valo szeretetböl hagyam el.


 Mond el szivedböl ezeket az Istennek, fel teszem magamban, mostanában akarom el kezdeni meg térésemet. ez a felséges jóbb kezének meg változtatása,


 Ha az ö szavát halyátok, meg ne keményittsétek sziveiteket.

Mert hittalak és nem akartátok mondgya az ur, én is nevetek ati veszedelmeteken, és meg nem 
 halgatlak titeket.


12. napon. 
Az alamisnárol.


 I Adgy alamisnát amagad joszágábol, és egy szegényröl se fordittsad el szemeidet, mert 
 ugy, az ur sem fordittya el szemeit te rollad, valamint hogy az égö tüzet el olttya a viz, ugy 
 az alamisnais el töröli a vétket, adgyatok alamisnát, szerezetek magatoknak el fogyhatatlan kintset menyekben.

Az alamisnálkodás, mind az ó, mind az új törvénybéli parantsolat, aki ezt el mulattya, a törvényt meg nem tarttya, az üdveségnek ellene mond, és meg fogja hallani ezeket arettentö 
 szokot., menyetek el átkozottak az örökké valo tüzre, mert éheztem. ennem nem adtatok, szomjuhoztam. innom nem adtatok,

A nékünk igen nagy hasznunkra vagyon hogy ha alamisnát adunk, ugy olyan jó akarokot 
 tsinálunk, akik minket az örökös hajlékban fogadnak. interesre adunk ha alamisnálkodunk, a haszon száz annyi ez életben, és a másikában. az örökké valo ditsöség. az alamisna nem költtség. hanem jövedelem.

A szeretet arra kötelez minket, hogy ugy szeresük felebarátunkot valamint magunkot, de 
 akinek evilági jova vagyon, és láttya az attyafiát szükölködni, és bé zárja szivét ö elötte, miképen marad meg az Isteni szeretet abban.? agazdagság bövségének kel meg segiteni a szegények szükségit, ugy hogy, a gazdagok lelki szegénysége, meg segitessék, akristus Jésus szegényinek lelki gazdagságokal, és igy mindenek. egyaránsu állapotban lesznek.

Azt feleled annak a szegénynek. nagy soványon. aki tölled alamisnát kér, adgyon az isten neked, te ötet az Istenre küldöd, holot az Isten küldi ötet te hozád., hogy a te kezedböl vegye el. a mit ö nem akar maga néki adni. és amelyet, azért adta néked, hogy nékie adgyad.

II Az alamisna két féle, lelki és testi, az elsö a lelki szükséget illeti, mert a lelki élet mindennél 
 eléb való, alelki irgalmaságnak tselekedeti azok, hogy másokot tanittsunk, avétket vélek el hagyasuk. és ajó erkölcsre vezesük jó tanatsinkal, példáinkal, imádságinkal, és minden féle jó módokal.

A testi alamisna abbol áll, hogy a szegényeket táplállyuk. ruházuk, nékik szállást adgyunk, gyámolok legyünk, ha nyomorgattyák. meg segittsük, betegségekben gondgyokot visellyük, és mint hogy atest, alélekért alkottatot, a segittség a melyel ahoz vagyunk, ne más végre, hanem a léleknek. üdveségire legyen.

Az alamisna olyan mint a mag, aki nem vett, nem arathat, a ki keveset vett, keveset is arat, de aki sokat vett, bövséges aratást várhat, visgállyuk meg hogy mitsoda aratást várhatunk 
 alamisnáinkbol, azigaz bövségel osztogatta el jovait a szegényeknek, az ö igassága meg marad mind örökkön örökké.

Hogy ha nintsen miböl adni, leg aláb ajó akaratot kel az Istennek ajánlani, imádkozni azokért akik szenvednek, hogy az Isten segittségit küldgye nékik szükségekben, az illyen mind olyan drága alamisna, a mely aleg szegényebtöl is ki telhetik.

A gazdag, és a szegény esze találkoztanak, az ur teremptöje. mind egyikének, mind amásikának, a szegénynek, tsak ebben a mulando életben vagyon szüksége a gazdagra, de a gazdagnak szüksége vagyon a szegényre hogy örökké boldog lehesen, és ugy lehet azzá, hogy ha segitti, szent gergely a szilfához hasonlittya agazdagot, és a szegényt a szöllöhöz, a szilfa noha szép legyen is de gyümölcsöt nem hoz, a szöllö pedig ha gyenge is rakva vagyon a midön a szilfára vagyon támasztva, igy a gazdag is, segitvén a szegényt hogy el ne esék, részesül jó erkölcseiben.

Mi mindnyájan az Istennek szegényi vagyunk, hová lennénk mi, hogy ha ugy el vonná töllünk a szükséginkre valokot, valamint mi el vonnyuk a szegényekét,? senki azért szükségben nem eset. hogy sok alamisnát adot, de sokan estenek abban azért, hogy nem adtanak, a sárepta béli aszony, aleg utolso falat kenyerét is közlé aprofétával. azért a liszt, és az olaj, el nem fogyának többé házánál.


 III A ki a szegénynek nem ád, a kristusnak nem ád, bizony mondom néktek, valahányszor ezeket nem tselekedtétek vélek, velem nem tselekedtétek, akristus mind az egész vérit nékünk adta, és tsak egy darab kenyeret kér. töllünk, meg nem vonhattyuk tölle amit kér, hogy ha tsak jobban nem szerettyük nalánál azt, amit meg tagadunk tölle.

A kristus azt akarja hogy a szegényekel. mindent tselekedgyünk a mi töllünk ki telhetik, ezt pedig nem követtyük, hogy ha olyankor gyüjtünk joszágokot, amidön anyomoruságban láttyuk elveszni a szegényeket, nem is bizunk az Isten rendelésiben, a melynek kut feje ki merithetetlen.

A szegénynek kel adni a szükségen felyül valot. mivel az öket illeti. de a szükségen felyül valot, nem a tzifrálkodásnak, kevélységnek, torkoságnak, vagy a mértékletlenségnek kel el rendelni, mivel soha semmi nem elég ezeknek a rosz kivánságoknak., ezek mind a saját, mind a mások joszágit meg emésztik, hanem a felebaráti szeretetnek, alázatoságnak, és a mértékletességnek, egy szoval a szükségre valo, igen kevésre megyen, abövségel valo alamisna. magunkhoz valo szent fösvénység, és hogy másoknak sokat adhassunk, tselekedgyuk azt, hogy magunknak sokat meg ne adgyunk.

Nem kel alamisnát adni amás joszágábol, az illyen alamisna, égre kiálto vétek volna, leg elöbször is azon kezd el, hogy ad viszá a mi nem tégedet illet, az után adgy alamisnát, a melynek illyennek kel. lenni, elöször, hogy az örömest, és jó kedvel legyen, és ne ugy mint ha erövel vonnák ki a fösvénységtöl, másodszor, hogy még éltünkben adgyunk. mivel mitsoda jó neven vennék töllünk., hogy ha tsak. akor adunk, a midön már semmit nem birhatunk, harmadszor, az atyánk fiait kel segitenünk, ha szükségben vannak. a szegények közül, a kik jóbb erkölcsüek, azokot, akikel az Isten rendelésiböl, együt vagyon lakásunk, a kik joszáginkban laknak. meg kel elözni azokot a kik félénkek, és szemérmetesek, fel is kel ezeket 
 keresni. negyedszer, adgy alamisnát jó szivel, örömel, ne azért hogy lássák, abal kezed ne tudgya, a mit ajóbb kezed tselekeszik, a manna tsak éttzaka eset, és anap fel jötekor el olvadot, 
 öltözetek fel mint Istennek választoti., szentek, és szerelmesek az irgalmaságnak indulatiban, akegyeségben.


 Zárd el alamisnádot a szegénynek kebelében, és könyörögni fog éretted, hogy meg menekedgyél minden gonosztol, ne kövessed az olyanokot, kik ditsekedvén gazdagságokban, semmit nem találtanak kezekben holtok után, mert a szegényeknek képében, ök is semmit 
 nem tettek volt, a kristus kezében.

Visgállyuk meg magunkot Isten elött, hogy ha ugy tekénttyüké a szegényeket mint atyánk fiait, mint Istennek barátit, akiket a szenvedés által tisztittya, ha ugyé mint akristus tagjait, vagy ugyé mint magát akristust, hogy ha teszünké vélek mindanyi jót, a menyi töllünk ki telhetnék, és a menyivel tartozunk, kérdgyük meg ezeket amagunk lelki üsméretitöl, és azt fogja felelni hogy nem.


 Boldog ember az, aki értelmesen gondolkodik a szükölködökröl, és a szegényekröl, agonosz napon meg szabadittya ötet azur.


 A még idönk vagyon. mindenekel jót tselekedgyünk, fö képen ahitnek tselédivel.


 Hogy ha öket nem tápláltad, el vetted töllök az életet.


 A kinek a szive tellyes felebaráti szeretettel, annak mindenkor vagyon miböl adni.


 Adgyatok, és adatik néktek.


13 napon  
A szenvedésröl.


 I Boldogok azok akik akristusért szenvednek, aválasztottak része aszenvedés, és a kereszt, a ki semmit nem szenved, tarthat a meg vettetéstöl. aleg igazabb mi közöttünk, tsak aláb valo vétkes, és mindnyájan olyan nagy bünösök vagyunk, hogy meg érdemelyük abüntetést, és aszenvedést, azokot pedig el kel vennünk az Isten kezeiböl. nem ugy mint olyan birotol, aki ostorozásival el akarna minket veszteni, hanem mint olyan atyátol, aki azok által., a meg térésre akar minket kötelezni.


 A boldogságban valo létel, avilághoz kaptsollya az ember szivét. el felejteti véle az Istent, és vétkeit táplállya, ellenben pedig a szenvedések attol el távoztattyák, és az üdveséges 
 keserüségek az Istenhez, avaloságos boldogságához terittik, jó nékem hogy meg aláztál engem. hogy meg tanullyam igazságidot, ostorozd meg uram öket, és meg látod hogy hozád 
 térnek, mondá dávid.

A szenvedés meg gyarapittya a jó erkölcset, mert mint hogy a boldogság meg ronttya a szivet, és kevéllyé teszi, ugy a szenvedés meg aláza azt, és bévéteti véle a kegyelmet, és követteti a jó erkölcsöt.

Egy szoval. a szenvedések, abüneink el törlésére küldetetnek reánk, mert a vétek nem tsak arra kötelez hogy az Istenhez térjünk, atöredelmeség által. hanem hogy még eleget is tegyünk az ö igasságának, etellyéségel. szükséges. és az elég tételen a Concilium. nem tsak azt a penitentziát érti a melyet apap ád. se nem tsak azt, a melyet mi adunk magunknak, hanem még mind azokot avilági nyomoruságokot is. a melyeket az Isten méltoztatik el venni büneinnek botsánattyára. akristus érdemi által. a midön azokot alázatoságal, és békeségel szenvedik.


 Igaz vagy uram. és igasságosok ate itéletid, itt égess, it vagj uram., és ne kimély engemet bünöst, boldog lészek, hogy ha az ideig valo szenvedésekel, elkerülhetem. az örökké valokot, a melyeket meg érdemlettem.


 II Az Évangyélium tsak kereszteket igér, mivel a sok nyomoruságok és szenvedések által 
 kel bé mennünk az Isten országában. és az ur azt ostoroza, akit szeret, az Isten akor ugy bánik velünk mint fiaival. ugyan arrais hivatattak ahivek.


 A mi most a mi háboruságunkban, és szenvedésünkben, egy szem pillantásig valo és 
 könyü, a felette igen fö modon aditsöségnek örökké valo nagy voltát szerzi mi bennünk, mindent valamit szenvedünk ez életben, akár bünösök lévén, akár igazak. de azt nem lehet hasonlittani, se a vétekhez a melyet meg botsátanak, se a kegyelemhez se avigasztaláshoz, 
 mellyeket Isten ád ez életben., se az örök ditsöséghez, mellyet igér a másikában, a szivemben valo fájdalmim, sokasága szerént, ate vigasztalásid örvendeztették az én lelkemet

Senki közülletek ugy ne szenvedgyen mint gyilkos, vagy tolvaj, vagy mint gonoszt tselekedö, hanem ugy szenvedgyen mint keresztény. az az. valamint a kristus szenvedet, és azért ditsöitse az Istent, valamint aproféták.


 Hol vagyon a mi hitünk, hogy semmit nem akarunk szenvedni, és mind azon által. a 
 szenvedésért valo jutalomra vágyunk,? pirullyunk azért, hogy ollyan kényes tagjai vagyunk atövisel koronáztatot fejünknek. akristus fájdalmakot szenvedö ember, és mi agyönyörüségekben akarunk élni.


 III Tekintsünk ahitnek el kezdöjére, és el végezöjére akristusra, aki a tsendes és boldog élet 
 helyet. el szenvedte akeresztet. meg vetvén a gyalázatot. azért hogy lelkünkben el ne fogyatkozunk, akristus szenvedet érettünk. példát hagyván nékünk. hogy az ö nyomdokit kövessük.

Szükséges volt a kristusnak szenvedni. és ugy bé menni ditsöségében, magát fel áldozta érettünk a kereszten, és ugy érdemlette meg nékünk akegyelmet. az ö benne, a keresztnek., és a szenvedésnek kegyelme, ez a kegyelem a szenvedésben vévén eredetét, a szenvedéshez valo szeretetet is gerjeszti fel bennünk, hogy ha tehát szenvedni nem akarunk, ellene mondunk akegyelemnek, a mely minket keresztényeké tészen, és annak az örökségnek. a melyet nékünk 
 érdemlet, ugy meg foszttyuk magunkot is. akristusért valo szenvedésnek ditsöségétöl. és vígasztalásátol. a mely olyan nagy egy szent doktor szerént, aki azt mondotta. hogy jobban szerette volna a tömlötzben lenni szent pálal, mint a menyekben az angyalokal.

Ha szenvedni nem akarunk. ellene mondunk az örömnek. a melyet okoz a keresztényi sirás, a melyröl azt méri szent agoston mondani, hogy kedveseb minden világi gyönyörüségeknél; ugy tettzik némelykor mint ha akristus tanitványi el volnának nyomatva. a nyomoruságok alat, mind azon által. a szenvedések közöt. tellyesek öromel, és vígasztalásal., mert az, az Isten rendelése.

Ellenben pedig a világ fiai, a kik mint ha vigasságban volnának, a keserüség emészti öket. avigasságot tsak külsö képen kostollyák, tsak a szájok nevet. de a szivek nyughatatlanságban vagyon. nintsen békesége az Istentelennek mondgya az ur.

Ugy kel tekéntenünk ez életben valo betegségeket, és nyomoruságokot, mint az Istennek anyi rajtunk valo irgalmaságát, aki azok által akarja meg gyözni keménységünket. és penitentzia 
 tartatlanságunkot, meg tisztit minket az ur, a magoságbol. tüzet botsátot az én tsontaim közibe, bánatal emésztet engemet.

Üsmérjük meg magunkban. a szenvedéseknek boldogságát, imádgyuk a meg feszitetet kristust, kérjük néki azt a kegyelmét, hogy részesülvén ez életben az ö szenvedésiben, részt vehesünk amásikában. az ö ditsöségében.


 A ki utánnam akar jöni, mondgyon ellene magának. visellye keresztét életének minden napjaiban. és kövesen engemet.


 Távul légyen töllem másban ditsekednem, hanem tsak a mi urunk Jésus keresztében.


 Bé töltöm azokot, a melyek héjával. vannak a kristus szenvedési az én testemben.


 Mojses jobban szereté az Isten népével sanyargattatni, hogy sem az ideig valo bünnek gyönyörüségében lenni,


 Mert még szintén anyira nem tusakodtál, hogy a véredet ki ontottad volna, abün ellen viaskodván. miröl panaszolkodol tehát.?


 A kristus kereszttye, a mi keresztünk nélkül minket nem üdvezit, egy kereszténynek azon kel maradni ö véle együt egész életében. nintsen még most annak ideje hogy a keresztröl le szállyunk.


14 napon
A vilagot valo meg vetésröl.

I Ne szeresétek avilágot, se azokot a mi a világban vannak, mert valami evilágban vagyon, atest kivánsága. a szemek kivánsága, és az élet kevélysége.

A testi kivánság abbol áll, a midön kivánnyuk, és szerettyük az érzékenységi gyönyörüségeket., sött még az olyanokot is, a melyeket avilág ártatlanoknak tarttya, példának okáért, találnak gyönyörüséget az ételben. szabad is ezel a gyönyörüségel élni atest táplálására, de nem szabad abban tartani aboldogságot, az évangyéliumban tilttya akristus a gyönyörüségnek szeretetét. hogy ha tsak azt az Istenhez nem fordittyák. mint örökös jónkhoz. agyönyörüség szükséges hogy olyan dologra ingerellyen amelyre szükségünk vagyon, de azal ugy kel élni. mint ha azal nem élnénk. minden ragaszkodás nélkül. ez igy lévén, soha sem szabad vétkes gyönyörüséget adni magunknak,

A szemek kivánsága nem egyéb szent agoston szerént, hanem az olyan dolgok látásának, és tudásának kivánsága., a melyek nem szükségesek, se üdveségünkre, se hivatalunkra, illyen a szem, fül ember, a ki mindent akarna látni és halani, ennek akivanságnak vége nintsen, és alkalmatlanná tészi az embert arra. hogy egyedül az Istenhez, és az ö igazságához ragaszkodhassék.

Az élet kevélysége az, a midön rendeletlenül kivánnyák avilági tiszteletet, és betsületet, a midön magunk felöl belsö képen sokat álittunk., a midön fele barátunkot meg vettyük. az egész sebek közöt, a melyeket tett avétek szivünkben. ebböl leg nehezeb meg gyogyitani, eminden vétkeknek agyükere, és ez a leg jóbb tselekedetekben is bé szivárkozik, ugy hogy észre nem lehet venni, az Isten meg engedi némelykor hogy az ö választati nagy vétkekben essenek. hogy meg mutassa nékik kevélységeket, és meg gyogyittsa öket azokbol. dávid, és akét elsö apostol, erröl példa, az ember nagyra születet, de nem szabad néki hogy azt magában., vagy a teremtet állatban kerese, hanem tsak az Istenben., akiben egyedül azt fel. találhattya.


 II Ha ki szereti evilágot. nintsen abban az Istennek szeretete, a kereszttségben ellene mondottunk avilágnak, azt fogadtuk az Istennek., és az anyaszent egy háznak. az angyalok, és akristus szolgai elött. hogy ellene mondunk a sátánnak. az ö tselekedeteinek, és pompáinak. tudni illik. az ördögnek, a világ fejdelmének. avéteknek, agazdagságoknak, és a hejában valoságoknak. melyek a világ pompái.

Meg igértük abban, hogy valamint akristus, ugy mi is az alázatoságban., szegénységben. engedelmeségben. és a felebaráti szeretetben fogunk élni. egy szoval az évangyélium szerént, a mely telyeségel ellenkezik emeg romlot világnak tartásával, epedig olyan igéret. a mely az atyák szerént. minden fogadásoknál nagyob. és amelyet nem lehet meg másolni.

Tsak anyi pedig, mint ha ellene mondanánk akereszttségünkben tett igéreteknek. és vett 
 kegyelemnek, hogy ha a világ szerént élünk. mindent valamit avilág szeret., azt nékünk 
 gyanoságban kel vennünk. hogy ha pedig néki akarunk tettzeni, a kristus szolgai nem lehetünk. szükséges hogy nékünk a világ meg feszitessék, és mi is avilágnak.


 Valakik az Istentöl születtek meg gyözik a világot, a mely tsak tsalárdság, ez a gyözedelem pedig ahitnek erejétöl vagyon, a mely gyözedelmesé tészen minket az ö hizelkedésin, és fenyegetésin.


 III Parázna lelkek, mondgya szent jakab. nem tudgyátoké, hogy evilág baráttsága ellensége az Istennek, valaki azért. evilág baráttya akar lenni, az Istennek ellenségévé leszen, nem 
 paráznaságé avilágot szeretni. és akristust el hagyni, a mi lelkünknek, egyedül valo férjét, aki oly kegyes szeretettel szeret minket, ö nem evilágbol valo, el is választotta attol. tanitványit.


 Két férj egymásal meg nem alkhatik, nem is lehet két urnak szolgálni. a kristusnak, és a világnak, a kristus tanitása ellenkezik a világ tanitásával, és aki akristusé akar lenni, tartozik 
 ellene mondani a világi szokásnak. ha a világ titeket gyülöl, mondgya akristus, tudgyátok meg. hogy engemet még ti elöttetek gyülölt,


 E világ el mulik, és azö kivánsága is véle együt. akristus azt mondgya, hogy nem könyörög avilágért, az az, az olyanokért akik tsak a világot szeretik, ellene kel hát mondani a világ tartásinak. és szokásinak, ha a kristusé akarunk lenni, mivel ö mindent fel áldozot érettünk. minden övé, mindenel is tartozunk néki.

Kérjük az Istent. hogy olttsa el szivünkben a világhoz valo szeretetet, és oltalmazon meg minhet tisztán. a vilagban valo meg romlástol. gondolkodgyunk gyakorta. a kereszttségi köteleségekröl., ujittsuk meg gyakorta az akori tet fogadásinkot. és igéretinket.


 Jaj a világnak a botránkozásokért.


 A kereszttségben. nem a világ lelkét vettük, hanem az Isten lelkét.


 Ne szabjátok magatokot a világhoz.


 Valaki az el veszendö dolgokhoz ragaszkodik. el is vész azokal.


15 napon
Az emberi tekéntetröl.


 I Minden aki meg vall engem az emberek elött, én is meg vallom ötet az atyám elött, ki 
 mennyekben vagyon, aki pedig engemet szegyenleni fog, és az én beszédimet, én is szégyenleni fogom azt, a mikor el jövök ditsöségemben.

Az emberi tekéntet, bizonyos félékenységböl áll. a melyért nem mérik magokot kereszténynek mutatni, szégyenlik ugy beszélleni és tselekedni a mint illik az Isten fiaihoz, nem mérnek az 
 Istenhez hajolni. azért hogy a világ elött valo betsuletet el ne veszesék, az ilyen félékenyeket is fogják a tüzes, és büdös köves tóban vetni, a paráznákal, és gyilkosokal.

Miért nem viszik végben a rendekhez tartozando jó tselekedeteket, és köteleségeket, és mulattyák el ajó ígyekezeteket, azért mert félnek. a mit mondátol, kivánnának ugyan az üdveségeken munkálodni, de mint hogy arra kevés társat találnak, vagy is azért igen kevesen ditsérik meg, azért azt nem is követhetik.

Ettöl vagyon az után. hogy oly mod nélkül kivánnak tettzeni, és hizelkedni másoknak, mindenben ditsérni és követni a sokaságot. nyilván, és alhatatosan kellene követni a jó erkölcsököt, és az évangyeliumi igazságokot., de inkáb tartanak az emberek itélettyektöl. mint az Istenétöl, ugyan ezért is felejtik el azt. a mivel tartoznak az Istennek. a kristusnak, az 
 anyaszent egy háznak, és az igazságnak, az Isten, mondgya a proféta. meg rontotta azok tetemit, kik az embereknek tettzenek, meg szégyenültek, mert az Isten meg vetette öket.

II Senki nem szégyenli a maga hivatallyát. és mesterségét. akár mely alá valo, és meg vetendö légyen, nintsen is olyan mesterség, a mely ne talállyon olyanokot, kik azt ne követnék emberi tekéntet nélkül. tsak abban hasznot lássanak, hat tsak egy kereszténynek kelé szegyenleni olyan hivatallyát. a mely oly tiszteletes, oly hasznos. és a melyben anyit remélhetni?

A jó erkölcsöt ugy kellé tekinteni mint valamely gyalázatos dolgot, és a vetket ugy, mint betsületre, és tiszteletre valot.? ilyen formában. mindenüt nagy gyözedelmeségben lenne. és a jó erkölcsnek el kelene telyeségel magát rejteni, enél pedig nem lehetne nagyob igasságtalanságot tenni, se ajó erköltsnek, se az Istennek. a ki is kut feje ajó erköltsnek.

Hát gyalázatos dolog volnaé az Istent szolgalni, és a betsületet az ördög részin kellé keresni? tsudálatos dolog, hogy az illyen gondolatol irtoznak, mind azon által azt nem szégyenlik, hogy ugy élnek, és tselekesznek, mint ha illyen gondolatban volnának.


 A haboruság, és a gyötrelem szállya meg a gonosz tévö ember lelkét, része lesz pedig aditsöségben, a tiszteségben, és abékeségben, minden jó tselekedönek, hogy ha el veszünk a világ meg szabadité minket? ha az Isten kárhoztat., attol meg menté minket? mitsoda vakság nagyobra betsüleni avakságban lévö emberek itéletit, az Isten itéletinél. a ki minden ható. és maga a böltseség,? és oly igen tartani azoktol, kik külsö képen, gyalázván bennünket, ditsérnek belsö képen. és attol nem rettegni, aki apokolnak tüzére vetheti mind a lelket, mind atestet.


 III Sokan atanáts urak közül hittenek a kristusban, de a farisaeusokra valo nézve, nem mérnek vala vallást tenni rolla, közönségesen, félvén attol, hogy ki ne üzetessenek a 
 synagogábol, tartozunk azal. hogy jót tselekedgyünk, nem tsak az Isten elött., de még az emberek elött is

Nem elég a, hogy valaki titkon legyen keresztény. nyilván kel vallást tenni, vagy el kel veszni, a nevezetes victorinus, akiröl szent agoston szól, erröl nagy példa, ez az orátor apogányságban öregedet vala meg, de végtire magában térvén, azt mondgya vala gyakorta az ö jó akarojának Simpliciusnak, tud meg hogy már mostanában keresztény vagyok, de tsak titkon mondá ezeket, mert nyilván nem meré azt meg vallani. az emberi tekéntet azt meg nem engedte néki.

Simplicius pedig mint valoságos jó akaró, azt felelé vala néki. hogy addig kereszténynek nem tartaná valamég az anyaszent egy házban nyilván vallást nem tenne, a keresztényi hitröl, victorinus, ezt tsak neveti vala, de vegtire, az Isten kegyelme meg szálván, észre vevé a maga vakságát, és mindenek elött vallást tett ahitröl, és azal nagy örömet ada az anyaszent egy háznak.

Egy igazán valo keresztény, félelem nélkül követi az Istennek rendelésit, és akarattyát. avilágiak, tsak a világ szerént viszik végben lelki hivatallyokot.

Add meg uram azt a kegyelmedet, hogy meg vessük az emberek itéleteket, te vagy uram a mi biránk, és tsak egyedül te tölled várjuk aditséretet, és a jutalmat.


 Bizonyságot szolottam törvényedröl a királyok elött, és azért meg nem szégyenültem.


 Az évangyeliumért meg nem pirulok.


 Nékem pedig leg kisebb gondom hogy tölletek itéltessem vagy akár kitöl.


 Az Isten nem a félelemnek lelkét adta nékünk, hanem abátorságnak, a szeretetnek. és az okoságnak lelkét.


 Ha a világnak tettzünk, a kristusnak akor nem tettzhetünk.


16 napon 
Hogy magunkban nem kell biznunk.


 I A bölcs fél, és el tér agonosztol., abolond által ugordgya és bizakodik. abölcs üsmervén amaga gyengeségit, tudgya honnét kel venni az erött, és ugyan azért is vigyázo, az esztelen pedig vak lévén, tsak magában bizik. és ugyan azért is vakmerö.

Ádám esetétöl fogvást. a Conciliumok szerént az ember magátol tsak hazugság. és vétek, néki az elméje vak, a szive meg romlot, aroszra hajlandó, és minden felöl gyengeségel környül véve, se elméjeben, se erejében nem kel néki bizni, mert leg gyakortáb az ö világos elméje tsak setéttség, és az ö ereje tsak hittség, és kevélység,

Az ember akor leg erösebb, a midön érzi amaga gyengeségit. mert akor az Istenhez folyamodik, a ki minden ereje, a mi gyengeséginkben mutattya meg leg inkáb az Isten hatalmát, szent pál bizonyos kisértetekben, magában nem bizván, az Istenhez folyamodik. és 
 ezt a vigasztalo válaszát veszi, elég néked az én malasztom.

Ebböl azt tanulhattyuk, hogy magunkban ne bizzunk, hanem tsak egyedül a kristusban vessük bizodalmunkot, mivel egyedül ö ami erönk, bölcseségünk, igasságunk, meg szentelönk, és 
 meg váltonk, ö nála nélkül semmit nem tselekedhetünk, és mindent tsak az ö hatalmátol veszünk,


 II Az Isten munkálodgya bennünk az akaratot és a tselekedetet, ugy a mint néki tettzik, ö 
 kezdi el bennünk ajót, ö is végezi azt el, semmi nem áll azon a ki akar, sem azon aki fut, 
 hanem a könyörülö Istenen, azért hogy aki ditsekedik. tsak az urban ditsekedgyék.


 Ha a Cedrus fák el dölnek, hát a gyenge nád szálak hogy ne dölnének el,? erösebbek vagyunké sámsonnál,? szentebbeké dávidnál? bölcsebekké salamonnál,? az apostolok közül 
 az elsö, a maga gyengeségetöl nem tartván, veszedelemben esik. és meg tagadgya az urát, 
 ha hittségében követtyük, esetiben is követni fogjuk,

Kaptsollyuk szüntelen valo alázatoságal akristushoz magunkot, folyamodgyunk gyakorta hozája, imádságinkal, és tsak egyedül, ötölle várjuk azt a kegyelmet, hogy a veszedelmet el kerülhessük, a kisértetet meg gyözhesük, hogy ugy elhessünk, szenvedhessünk, és ugy halyunk meg valamint ö, mivel ö nála nélkül tsak a veszedelmet várhattyuk magunkra, 
 vigyázatok. és imádkozatok. mondgya akristus. hogy kisértetben ne esetek, a lélek gyors, és atest gyenge.


 Szent péter, magában bizván., mindenre ajánlá magát, és meg tagadá mesterét, szent pál ellenben, tudván a maga gyarloságát., azt mondgya, hogy mindent tselekedhetik akristusban, aki ötet erösiti, és hiven meg marad a nagy veszedelmekben, ha szinte anyi Isteni szeretet 
 volnais mi bennünk, valamint ö benne, de azt meg tudgyuk. hogy azt a kintset tserép edényben hordozuk, ne bizzunk az edényben, hanem kérjük azt a ki tsinálta, hogy keziböl le ne ejttse, ne hogy el törvén, a benne lévö kints, el ne veszen.

III A kristus magais le borulván az attya elött, az olaj fák hegyén., szenvedése elöt, meg tanyit ezen példájával, hogy mit tselekedgyünk a veszedelemben, és akisértetben, noha ö légyen az Istennek mindenhato ereje, mind azon által fél, és retteg ahalálhoz valo közelgetésekor, és tsak a buzgó imádságal erösitti magát.

Minden ö benne meg vagyon, mind azon által könyörög, mint ha minden nélkül szükölkodnék, magára vévén gyengeséginket, meg akará nékünk mutatni, hogy az olyan valoságal erös, aki nem amaga erejében bizik, hanem abban, a melyet veszen az Istentöl.

Szent péter elegendö erösnek tartá magát, ahalál szenvedésire, és egy szolgálonak szavára meg esik, leheté az után az embernek amaga erejében bizni,? szükséges a veszedelemben lévö kereszténynek, hogy minden bátorságát. ne magában. hanem az alázatoságban, az Istenben valo bizodalomban, az imádságban, a veszedelem el kerülésében tegye, és mind azokban azokoságal valo vigyázásokban, amelyekre tanyitot minket akristus, és a melyekröl anyi példát adtanak nékünk a szentek. minden idökben.


 Soha szemeink elöl elne vessük a mi magunk gyengesinket, kerüllyük el mindenek felet a vétekre vivö alkalmatoságokot. és tudgyuk meg azt, hogy legg gyakortább, azok aleg veszedelmesebbek, a melyektöl. ugy tettzik hogy nem kellene tartanunk.


 Az alázatos lelküeket, meg segitti az ur.


 Ne légy bölcs te magadnál, félyed az Istent, és távozál el a gonosztol.


 Mondgyad gyakorta akristusnak. szabadits meg uram mert el veszünk.


 A ki magát fent állani álittya. meg lássa hogy elne esék,


 Mennél nagyob bizodalomban álittod magadot lenni, annál inkáb tarthatz az el rejtet törtöl.


17 napon. 
A szenttségekröl

I A sidó népnek valának szenttségei, akeresztényeknek is vannak, de a sidoké tsak olyan jelek valának, a melyek a meg váltot jelentették. akit igéretben adot vala Isten az embereknek, de amiéink, a már el jöt üdvezitönek jelei. és olyan módók, a melyek által részesit halálának gyümölcseibe, és szivünkben hinti kegyelmét.

Az ó törvénybéli szenttségek már el multanak,  mivel a titkok, a melyeket jelentették, bé tellyesedtenek. és akristust, akit igérnek vala, már eljött, és el hozta avaloságot. azok a 
 szenttségek. tsak külsö, és törvény béli tisztaságot adnak vala, de akristus mi nékünk el hozta a kegyelmet, a mely belsö képen meg szentel a szeretet által.

A kristus. hét szenttséget rendelt az anyaszent egy házában. a kereszttséget, bérmálást, az oltári szenttséget, a penitentziát, az utolso kenetett. a papi rendet. és a házaságot. ezek igen kevesen vannak. mind azon által sokal fellyeb haladgyák. az ó törvény bélieket, az ö tsudálatos erejekel. és hasznokal.


 Ugyan ezen szenttségek által kezd az embernek szivében formáltatni minden valoságos igasság. a kristus szenvedésitöl, és halálátol veszik minden erejeket, és hasznokot,

A kristus maga meg szenteli a lelket a ki részesül ezekben a szenttséges jelekben., a melyek minden bizonyal. kegyelmet okoznak azokban. akik azokat méltán veszik. akegyelem pedig nem áll a szenttségin annak a ki a szenttségeket osztogattya, mind azon által mentöl szenttyeb, annál több segittséget, és kegyelmet nyerhet annak, akinek osztogattya, egy okos, és tanult egy házi szolga, meg világosittya alelkeket., és meg üsmérteti vélek a szenttségek nagyságát. és erejét, egy Isten félö, és értelmes embernek. a kezében. a szent dolgok sokal hasznosabak.

II A szenttségek, ajó készületek nélkül nem hasznosok, hogy ha a láthatatlan kegyelem, 
 mondgya szent agoston., meg nem szentel minket belsö képen. mire valok nékünk a láthato szenttségek.? a melyek is meg nem szentelik belső képen az olyat, a ki azokot meg veti, meg vetik pedig akor., a midön azokat a világhoz valo rendeletlen szeretettel veszik, a mely szeretet oly igen ellenkezik az Isteni szeretettel, és akegyelemel.

Egy jól tett gyonás, és komunio, elegendö volna a mi meg szentelésünkre, mind azon által, menyi sok a gyonás, és mely kevés a meg térés, menyi sok a komunio, és mely kevesen vannak az olyan keresztények. a kiknek élettyek, meg egyeznék az évangyéliumal.? a penitentziának szenttségében, akristus halálának bélyegét kellene vennünk, de ezen szenttség után is, avétek szintén ugy uralkodik bennünk valamint annak elötte, ezért is vagyon, hogy avétek, mely a kereszt fán meg ölte ötet. még mostanában is meg öli azokban. kik viszá élnek ezen szenttségekel.


 Szent pál azt mondgya., hogy az, aki akristus testét eszi, és vérét isza. hirdesse halálát, meg halván maga magának, a világnak, és rosz kivánságinak, hogy ha pedig minek utánna. vették volna ezt a nagy szenttséget., még is tsak magokhoz, és rosz kivánságokhoz ragaszkodnak, meg mutattyák azal. ugyan azon apostol szerént, hogy kárhozattyokra ették, mivel akristus ugy megyen mint meg válto azokban kik méltán veszik. hogy meg szentelye, és mint biró, azokban kik méltatlanul veszik, hogy meg itélye, mi lehet rettentöb dolog mint a szenttségekhez járulni. minek elötte magunkot meg nem probályuk.

III Boldisár. a babiloniai király. tsak a jérusálemi edényeket fertezteté meg, és az Isten azért, irtoztato képen meg bünteté. menyivel inkáb vélitek mondgya. az apostol., hogy sulyosab büntetéseket érdemel, aki meg szeplösitti a szenttségeket, a melyek sokal szentebbek, az edényeknél, eszerént tselekesznek hát. azok, kik a szenttségeket veszik, de élettyeket. meg nem jobbittyak,

Tanullyuk meg, mitsoda ereje és haszna vagyon. a szenttségeknek., mitsoda tisztelettel kel azokhoz lenni, mitsoda hittel, alázatoságal, tisztaságal., és buzgoságal. kel azokhoz járulni. ha üdveséget akarunk abban találni, és nem itéletet, a szenttségek a mi szenteltetésünkre rendeltettek. legyünk tehát szentek. készületinkel, minek elötte azokot vegyük. de legyünk még szentebbek, minek utánna azokot vettük.

Hálállyuk meg az Istennek., hogy a szenttségekben. az üdveségnek, és a kegyelemnek kut fejét adta nékünk. siránkozunk azon. hogy mitsoda gondolatlanul. járultunk azokhoz, és tartottuk meg akegyelmet, visgállyuk meg valoságal., hogy miképen éltünk a szenttségekel, és ha azokal viszá éltünk, vigyázunk. hogy ez után olyan szent dolgokhoz valo méltó készülettekel járullyunk.

Emlékezünk meg ezekröl a szép szokról, a szent dolgok, tsak a szenteket illetik. kérjük a kristusnak kegyelmét, hogy minek elötte a szenttségekhez járulnánk. azokhoz ugy készüllyünk. a mint kivántatik., hogy mértékleteségben, és vigyázasban élyünk, minek utánna azokot fel vettük., és hogy mindenkor ugy járullyunk azokhoz, mint ha mindgyárt meg kellene halnunk. mihent azokban részesültünk.


 Vigyázatok arra, hogy az ebeknek ne adgyátok a szent dolgokot, és a sertések eleiben ne hányátok a gyöngyöt. hogy lábok alá ne tapodgyák.


 Boldogok azok. kik ruhájokot a báránynak. vériben meg mosák. hogy részek légyen az életnek fajában, és annak gyümölcsét vehesék. agyümölcs jelenti a szenttségeket.


 Vannak olyan keresztények. kik ahiveknek nevét viselik, és akik valojában nem azok. illyenek pedig azok, kik meg szeplösittik a kristus szenttségeit.


18 napon
A Szent Mise áldozattyárol.


 I Nagy az én nevem a nemzetek közöt mondgya az ur, és minden helyen áldoznak nekem, és tiszta áldozatot mutatnak bé az én nevemnek, amisének áldozattya, a melyben egyedül az Istennek legg nagyób, és legg fövebb vallást teszünk, emlékezete, és gyakorlása annak az áldozatnak, a melyet akristus ajánlot az Istennek a kereszt fán.

Ez egy áldozat, akereszt fán lévö áldozattal. ugyan azon pap is ajánlya. az ugyan azon aldozatot. akristus aki magát fel ajánlotta. büneink el törlésére, véres halálával, de immár többé vérit ki nem ontván, az anyaszent egy háznak hagyta ugyan azon testét, és vérét, hogy ajánlya. az atya Istennek világ végezetig.

Abban az áldozatban. az ö teste jelen vagyon. a kenyernek szine alat, és az ö vére, abornak szine alat, az ö halálát jelenti pedig, ezen szenttséges jeleknek, egymástol valo külön létek, az ó testámentumbéli áldozatok, a melyeket ajánlanak vala az Istennek, tsak jelek valának, a mise áldozattyában pedig, akristus magat egészen ajánlya, és áldoza az egész tagjaival, és az egész anyaszent egy házal, és abban, az anyaszent egy ház magát ajánlya ö véle együt, ez igy lévén, a szent misében. szükséges hogy mi magunkot is áldozuk, a szenttséges áldozattal.

II A Misének áldozattya., magában foglallya valoságal. azó testamentumnak négy féle áldozatit, 1. az egész áldozat, mivel abban a kristus egészen ajánlya magát az attyának, és meg 
 mutattya hozája valo szeretetét, 2. a meg engesztelö áldozat, mivel akristus abban ajánlya 
 magát, hogy büneinket el töröllye, és ha oly boldogok vagyunk, hogy azon az áldozaton jelen lehetünk, félelemel, tisztelettel, töredelmes, és alázatos szivel, ótt irgalmaságot veszünk, mert az ur meg engeszteltetvén [meg-engeszteltetvén], ezen áldozat által, apenitentzia tartásnak ajándekját adgya, és büneinket meg botsáttya.

3. Az a háláadásnak áldozattya, akristus abban ajánlya magát, hogy hálakot adgyon az attyának, minden jó téteményiért, 4. az a meg nyerésnek áldozattya., akristus abban ajánlya 
 magát, hogy nékünk szükséginkre valo kegyelmeket nyerhessen. ezen áldozattal, tekélleteseké tette örökké azokot, akiket meg szentelt, ez olyan vendégség, a hol az áldozattal. tápláltatunk

Ezen az áldozaton szükséges a Communio. mivel a Communio által, az az, akristusal valo meg egyesülés által. veszik annak gyümölcsét, ám bár az a Communio tsak élö, és buzgó hitböl, és szeretetböl ályon is, de nagy hasznos, és valoságos lészen, vagy akár a szenttséget magát vegyék, hogy ha illendö állapotban vannak.

III A legg jóbb és hasznosab módgya a mise halgatásának a, hogy meg egyesüllyünk szivel, és lélekel a papal, kövessük ötet a menyiben lehet, mindenben a mit mond, és tselekszik. azon imádságot mondgyuk el véle. kérjünk botsánatot Istentöl amidön ökér érettünk. ajánlyuk véle együt, a midön akristust ajánlya az attyának, adgyunk hálát, és kérjünk szükséginkre valo kegyelmet, a midön ö kér, és hálát ád, elegg jóbb modgya. a mise halgatásának. noha egyedül nem tsak e jó, és hasznos.

Hogy akristust ajánlhasuk, és ö véle magunkot is, szükséges hogy meg testesüllyünk ö benne, legyünk élö tagjai az ö testének, és az ö lelkét birjuk, hogy pediglen ö véle áldozhasuk magunkot, szükséges hogy meg halyunk a világnak. és magunknak. legyunk készen, ö érette adni javainkot, egésségünket, életünket, és olyan életet élyünk, a mely meg egyezék ilyen szent szándékal.

Az anyaszent egy ház azt akarja, hogy nagy belsö figyelmeteségel, és vallási buzgoságal legyenek jelen. azon a szent áldozaton. enélkül pedig bé nem töltik az ö parantsolattyát ugy a mint kivántatik, a ki is nem akarja, hogy a fiai sidó modra bányanak ilyen szent dologal. és hogy tsak testel legyenek jelen a templomban, ót akövek is tsak olyan formában vannak, valamint hogy tartozunk az Istent imádni, és néki áldozni. lélekben, és ígaságban. az anyaszent egy ház is azt akarja, hogy ezen anagy áldozaton, lélekben, és igasságban legyünk jelen, más képen tsak szájal, tisztelnök az Istent, és a szivünk, távul volna tölle.

Menyünk el a szent misére legg gyakraban amint töllünk lehet. és a menyiben köteleségünk azt nékünk meg engedik, mert semmi ennél jóbban az Istenhez nem kaptsol; ne legyünk ót jelen tsak szokásbol, hanem figyelmeteségel, hittel, és buzgoságal. ugy halgasuk. mint ha akálvária hegyén látnok a kristust meg halni a kereszten, keszüllyünk ahoz, az imádságal., penitentzia tarto elmével, kivánván el válni avilági dolgoktol., és magunkot ugy a kristushoz kaptsolni, hogy semmi ö tölle el ne választhasson.


 Tselekedgyétek ezt, az én emlékezetemre.

Az áldásnak pohára. a melyet meg áldunk, a kristus vérében valo részesülés, és a kenyér, 
 melyet meg szegünk, az ur testében valo részesülés.


19 napon
A Malasztokal való élésröl.


 I Arra intünk titeket mondgya szent pál. hogy az Isten malaszttyát hejában ne vegyétek, akegyelem olyan világoság, a melyet az Isten hinti lelkünkben, és fel gerjesztöje annak a szent 
 szeretetnek, a mely meg heviti az akaratot, az is szereteti velünk amit az Isten parancsol, és el kerülteti a mit tilt, ugyan az is tekénteti velünk az Istent ugy, mint a mi szivünknek Istenét, és örökös részünket.

A kegyelem szereteti alélekel amenyei dolgokot, és utáltattya meg véle a világi mulattságokot; ugyan az is tészi az igasságban, a kegyelem olyan szükséges ajó életre, valamitsoda szükséges a lélegzet vétel a természet szerent valo életnek, az el vonnya az ember szivét a vétekhez valo ragaszkodástol, a meg is gyógyittya a nyavalyákbol, és sebekböl, melyeket okozot avétek, atermészetnek, az erött ád, és fellyeb emeli az embert, és abban az állapotban tészi, hogy munkálodhatik az Istenért, és az üdveségiért, követvén ajó tselekedeteket, és a keresztényi jó erkölcsöket.

Minden féle kegyelem. ingyen valo irgalmasága az Istennek, azt a kristus, vére árrán nyerte, és érdemlette meg nékünk, azt senki meg nem érdemelheti, és az Isten azt, tsak ö általa adgya.

Nintsen semmi drágáb akegyelemnél, nincsen semmi könyeb mint azt el veszteni, se semmi nehezebb, mint azt viszá nyerni, az el vesztés után, féllyünk a midön azt veszük, mondgya szent bernárd, mert el veszthettyük, féllyünk a midön el vesztettük, mert talám viszá nem 
 nyerhettyük, de féllyünk még inkáb a midön viszá nyertük, mert ha még egyszer el vesztenök, sokal vétkesebbek volnánk, és az utolsó állapot, sokal roszab volna az elsönél.

II A kegyelem minden féle jónál nagyob. és drágáb, annak leg kisseb részit el veszteni sokal nagyob kár, mint ha az egész világ kintsét el vesztenök., hogy ha egy olyan szent gondolatot el mulatunk., a mely el forditana agonosztol, és ajora vinne, akor haszontalanná teszük egy részint, akristus  halálának érdemit,

Egy olyan sugarlás a melyet hüségel követünk, nékünk sok féle kegyelmeket szerez, a melyek meg nyeretik velünk, a joban valo meg maradást, de mint hogy viszá élünk a sugarlásal, azért kegyelmet sem veszünk, és nyomoruságban esünk, hogy ha egy jó indulatot ki rekesztünk szivünkböl, meg érdemelyük hogy meg fosztasunk egy olyan kegyelemtöl, a mely meg oltalmazot volna minket ahalálos vétekben valo kisértettöl, és ezt a meg fosztást, alelkünk 
 veszedelme fogja követni. a mely föld gyakorta esöt veszen, az az kegyelmet. és a mely tsak töviset terempt, a közel vagyon az átokhoz, és meg égettetik.

Hogy ha az Isten szamot. kér. egy hejában valo szóért, mit nem félhetünk anyi sok 
 kegyelemért, anyi sok igaságért, anyi sok szenttségekért, a melyeket haszontalanoká tettük, roszaságunkért,? nincsen semmi irtoztatob, mint a haszontalan szolgárol valo itélet, aki azért, hogy az ura pénzét el ásta, minden irgalmaság nélkül kárhoztatik, és akülsö setéttségre vettetik. a hüségtelen sáfárnak kezéböl ki vévé az ura a jószágát, mert azal vádoltaték., hogy a 
 jószágát el tékozolná, hasonlo képen bánnak mind azokal., akik az Isten kegyelmével viszá élnek.


 III Figyelmezetek arra, hogy valaki az Isten malaszttyát el ne mulassa. ma ha, az ö szavát 
 hallyátok, meg ne keményittsétek sziveiteket, menyi sok. ideje már annak., hogy szivünkben az Isten minket int, dorgál, fenyeget, és mi azt hallatlanná teszük, oh’ mely háláadatlanság e? tudgyuk meg azt, hogy mind akegyelemnek, mind avéteknek, bizonyos mértékje vagyon, az után meg érdemelyük. hogy az Isten el hagyon bennünket, az egész vétkek közöt, nintsen ollyan vétek, a melyet az Isten oly rettentö büntetésel büntetné meg, mint az ö malasztival valo viszá élést.

Ugyan ezt a vetket is hányá a kristus szemekre a korozáin, betsáida, és a kafarnaum béli lakosoknak, ugyan ezis tészi öket vétkesebbeké az itélet napján, a fertelmes sodoma. és gomora városinál, akeresztények pedig sokal. nagyob malasztokal. élvén viszá. sokal vétkesebbek, és inkáb meg büntetetnek.

Azok anyomoruságok a melyekben volt jérusálem, azért hogy meg vetette a kristust, és ellene állot évangyéliumának, tsak igen kevés példája azoknak a nyomoruságoknak, a melyekben lésznek örökké az olyan keresztények, kik viszá élnek az Isten malasztival; hogy ha a kristus tüz langjai közöt jö el, hogy boszut ályon azokon. kik nem engedelmeskednek az évangyéliumnak, mitsoda keménységel nem fog bánni azokal, kik minek utánna meg üsmerték volna az utat, és azigasságot, viszá térnek, és el hagyák a szent törvényt melyet nékik hagyot.

Az imádságal nyerik meg a malasztot, és ez az imádság inkáb áll a szivnek kivánságibol, és suhajtásibol, mint sem a szóból, a mely tsak külsö jel; szüntelen kel azt kérni, hittel, alázatoságal. szorgalmatoságal., és mint egy eröszakosan, mivel a szükséges. minden idöben, és minden dologban. azt reménségel kel várni, és hüségel meg tartani, azt nevelni kell. nagy buzgoságal. a jó tselekedetekel, és a vétek el kerülésével, mivel azt a vétek veszteti el velünk.

Járullyunk azért a kegyelemnek királyi székéhez, hogy irgalmaságot nyerjünk, és kegyelmet 
 talállyunk, alkalmatos segittségre, enged meg uram véghetetlen irgalmaságodbol, hogy ate kegyelmed magtalan ne légyen bennünk.


 Vezére voltál uram, mondá mojses, irgalmaságodal. népednek, melyet meg szabaditottad, és hordoztad ötet. eröségedel, a szent lako helyedre.


 Jesus pedig nevekedik vala böltseségben., és idöben, és kedveségben Istennél. és embereknél.


 A kegyelmet, és az igazságot, a kristus hozta el nékünk.


 Én lelkem áldgyad az urat, és soha el ne felejttsed az ö jó tétemenyit.


20 napon
Az idövel valo élésröl.


 I Most akellemetes idö, most az üdveségnek napja, az angyal vétkezet., és az Isten egy szem pillantásni idöt nem adot neki a penitentziára., az ember is vétekben eset, és az Isten hasonlo keménységel bánhatott volna véle igasságal, de azt nem tselekedte, hanem ez életnek idejét adta néki apenitentzia tartásra,

Nincsen semmi drágáb az idönél, mind azon által semmire kevesebet nem hajtanak mint arra, az életet, vagy ahejában valo tselekedetekben töltik el, vagy arosz tselekedetben, vagy olyat mást tselekesznek, nem azt a mit kellene, mind azon által. ami. boldogságunk. vagy veszedelmünk azon áll, amint az idövel élünk. de oh ! mely vakság ? nagyob része az embereknek, az örökké valoságnak kapujáig el mennek, még is nem tudgyák mire adatot nékik az idö, anapok, aholnapok, és az esztendök el telnek. és senki nem gondolkodik azokrol.

Hogy az idöt, érdeme szerént lehesen meg betsülni. szükséges három dologra vigyázni, 1. hogy akristus. egész életét, munkáit, szenvedésit, és halálát, tsak arra forditotta hogy meg érdemelye nékünk azt az idöt, a melyet el vesztünk, és ha azt roszra fordittyuk., akristus titkai, haszontalanoká lésznek nekünk, 2. hogy egy oráig tarto jol el töltöt idö, meg szabadithat minket az örökös kintol, a melyet érdemlettünk, és meg nyerheti a mennyet, a melyhez érdemletlenek voltunk. 3. hogy nintsen olyan kárhozot lélek, aki nagyobra nem betsülené azt az orát a melyet oly könyen el vesztünk, a világon lévö minden országoknál, hogy ha az Isten meg engedné néki azt. a penitentzia tartásra. azért millium esztendögik szenvedne örömest, tsak azt meg nyerhetné ha lehetne, de azt soha meg nem nyeri.


 II Az idö rövid, evilágnak ábrázattya elmulik, azért a még idönk vagyon., mindenekel jót 
 tselekedgyünk., föképen a hitnek tselédivel. meg ne szünnyünk pedig a jó tselekedettöl., mert gyümölcsét veszük. annak idejében. szorgalmatosan tselekedgyed valamit akezed 
 tselekeszik, mert se tselekedet. se okoság. se bölcseség, se tudomány nem lészen akoporsoban ahová futunk


 A kristus siratá ajérusalem el romlását. mert se meg nem üsmérte, se nem élt azal az idövel, a melyben az Isten meg látogatta, valami ezel a nyomoru városal történt. példáza azt, a mi velünk is fog történni, mivel tsak el hagyuk az életet folyni, s’ fel nem nyittyuk szemeinket az Istennek anyi sok jó voltára, és irgalmaságára, a melyek környül vesznek bennünket, és az ö igasságának, és boszu állásának anyi sok jeleire, a melyekel. tele a világ, és a melyek fenyegetnek minket, hogy ha jora nem fordittyuk, és nem élünk malasztival. és látogatásival.


 III Meg lássátok. azért mondgya az apostol, hogy óva járjatok, nem ugy mint esztelenek, hanem mint böltsek, meg váltván az idöt, hogy az idöt meg lehesen váltani, meg kel térni, ellene kel mondani agyönyörüségeknek. magunknak, ahejában valoságoknak, arosz kivánságoknak. a magunk akarattyának, eleget kell tennünk, sanyaru, és penitentzia tarto életünkel, az Isten igasságának, és helyre hozni az el vesztet idöt, buzgob szeretettel. lelkünknek keserüségében gondolkodván el töltöt esztendöinkröl.

E szerént válttyák meg drága maradékit egy olyan életnek, amelynek leg szebb napjait avétekben tékozlották el, ha szinte kevés ideig tartanais azélet, tsak azt a keveset is nagy 
 hüségel, és buzgoságal fordittsák az Isten szolgálattyára, rövid idö alat. sok idöket töltenek 
 bé, a munkások kik tsak egy oráig dolgozának., hasonlo jutalmat vevének, mint azok, kik anapnak terhét, és hévségét viselték, de a midön, nem hogy meg térnének az Istenhez. hanem még követik arosz tselekedetet., akor idönek elötte ahirtelen valo halált várhattyák magokra, a mely halál el ragadgya mind azt az idöt. a melyet tsak hejában apenitentzia tartásra akarták tartani.

Tölttsük el jól azt az idöt., a melyet az Isten jó volta ád minékünk. az üdveségnek munkájára, elyünk jól annak minden szempillantásával, tsak anyi mint ha azt el. vesztenök, hogy ha azt nem fordittyuk annak keresésére, a mi bennünket örökösön boldogoká tehetne, ajánlyuk Istennek minden tselekedetinket, és szenvedésinket, akristus áldozattyával, együt, mely meg engeszteli az ő haragját, eszerént lehet tehát haszonal tölteni az idöt, igy is készülhetünk ajó halálhoz, és mehetünk bizodalomal a mi biránk eleiben.


 A kik az Istenhez meg térnek, azokban tellyes napok találtatnak.


 Szükséges annak tselekedetit tselekednem, a ki engem küldöt, mig nap vagyon, el jő az éttzaka, az, az, ahalál, a melyben senki nem munkálodhatik.


21 napon.
A jó példa adásrol.


 I Ugy világoskodgyék ati vilagoságtok azemberek elött, hogy lássák ati jó tselekedetiteket, és ditsoittsék az. atyatokot., ki menyekben vagyon, az egész felebaráti köteléségek. közöt, a melyekel tartozunk másokhoz. nintsen se szorosab, se ami anyira terjedne, mint ahogy másoknak. olyan jó példákot adgyunk, amelyek öket az Istenhez térittsék, és a rosztol el vonnyák.

Tartozunk fele barátunkot ugy szeretni mint magunkot, valamitsoda szükséges nékünk hogy mások lelki épületünkre legyenek, ugy nékünk is lelki hasznokra kel lennünk másoknak, jó erkölcsü példákot adván, az embereknek természet szerént szükséges atársaság. de annak atársaságnak, mindenkor ajóra kel lenni, és soha sem aroszra, azért valamint hogy semmi meg nem menti azt, aki a felebaráti szeretetet el mulattya, ugy semmi meg nem menti azt is, aki másoknak jó példát nem ád.

Ez a köteleség anyira terjed valamint a felebaráti szeretet, és valamint hogy tartozunk mindenkor szeretni felebarátunkot, ugy tartozunk is néki lelki hasznára lenni, mert mindenkor erötelen, és aroszra hajlando lévén, szükséges hogy szüntelen erösitesék ajó példa által.

Semmi nem közönségeseb mint ez atörvény, ezt által nem hághattya, se nagy, se kitsiny, se gazdag, se szegény, se atyafi, se jó akaro, se idegen, a jó példa föveb az alamisnánál, az alelket élteti, tsak bizonyos számuan vannak a testi szegények, de az emberek mindnyájan lelki szegények, mindennek vagyon szüksége a kegyelemre. és ajó erkölcsre, ajó példák melyeket adtanak aszentek azoknak akikel éltenek, az egész anyaszent egy haznak lelki épületire vannak még mostanában is, és mind világ végiig is azok lesznek.

II A példák sokal foganatosabbak abeszédeknél, azok a nagy példák, amelyeket látnak vala apogányok a régi keresztényekben, sokal többet meg téritének közüllök, mint sem 
 aprédikáciok, vagy atsuda tételek, mi a kristus jó illattya vagyunk, azért, valamik igazak, valamik szemérmetesek, valamik igazság szerent valok, valamik szentek, valamik jó hirüek, 
 ha mi joság, ha mi ditséretes, azokrol gondolkodgyatok, mondgya szent pál.


 A ti tsendes magatok viselése nyilván légyen minden embereknél, mondgya az apostol. 
 légy példája másoknak. a beszédben, anyájaskodásban, a szeretetben. a hitben., a 
 tisztaságban, mindenekben magadot adgyad például, mondgya meg másut az apostol., ajó tselekedetekben, a tudományban, atekélleteségben., a meg ért erkölcsben, a szolgák az uroknak engedelmeskedgyenek. mindenekben kedveskedök legyenek, nem ellen mondok, nem tsalárdok, hanem mindenekben jó hivek, hogy a mi üdvezitö Istenünk tudományát ékesittsék mindenekben.


 Az aszszonyok a férjeknek birtoka alat legyenek, hogy a kik nem hisznek is az ígének, a feleségek magok viselése által, ige nélkül meg nyeretessenek. az aszonyok tisztességes 
 öltözettel, szemérmeteségel, és jozanságal ékesittsék magokat, és nem fodoritot hajal, aranyal, gyöngyökel, vagy drága öltözetekel, ate leányod mondá szent hiéronimus egy keresztény anyának, ne lásson semmit olyat benned a mit követhetne vétkesen, emlékezél meg 
 arol, hogy annya vagy egy szüznek, akit inkáb kel oktatnod jó példa adásidal, mint sem 
 beszédidel.


 III Jaj annak aki mást meg botránkoztat, az, az, aki rosz példát ád, jóbb volna az olyanak ha 
 atengerben vetnék, mint sem botránkoztatására lenni ahivek közül aleg kisebnek is, arosz példa ahalálnak illattya ahalálra, a komédiák, vendégségek, tántzok. tisztátalan versek, rosz könyvek, énekek, szemérmetlenségek, mind ezek véghetetlen vétkeket okoznak, az olyanok, kik az illyeneknek kezdöi, számot fognak adni arosz példáért, melyet hagynak magok után. hogy ha a vétkekhez hasonlo nagyságu penitentziát nem tartottak, valamint hogy annál több jutalmat vesznek az olyanok, kik mentöl több lelki hasznokra voltanak másoknak, jó példa adásokal, ugy a büntetés is annál nagyob lészen. azokon, kik mentöl több lelket vesztettek el rosz példa adásokal.

Az ollyan szülék, kik rosz példát adnak gyermekeknek, kegyetlenebbek. agyilkosoknál, mivel mind testeket, mind lelkeket akárhozatra vetik, arosz példa adásal. mind magunkhoz, mind máshoz kegyetlenek vagyunk, mert a magunk. esésével, ejtünk le mást is.

Igyekezünk keresni azt, a mi nékünk épületunkre lehet, és vigyázunk arra. hogy 
 felebarátunknak botránkozást ne adgyunk, kerjünk botsánatot a mások vétkiért, amelyben valamely részünk lehet, és a melynek mik voltunk okai akár mitsoda modon, vigyázunk amagunk viselésére, ne hogy a mások vétke, mi reánk essék. anélkül is elég vagyon rajtunk.


 Példát adtam néktek mondgya az üdvezitö, hogy ti is hasonlo képen tselekedgyetek


 A botránkozásra okot ne adgyatok., se a sidoknak, se a pogányoknak, se az Isten anyaszent egyházának.


 Egy botránkoztato bünös vétkes lészen. mind azokért avétkekért, a melyeket az ö rosz példája okozhat., és meg büntettetik a pokolban mind azért a gonoszért, a melyet okozot, vagy okozni fog halála után is, rosz példa adására valo nézve.


22 napon
Az Isten akarattyával valo meg egyezésröl.

I Az embernek. akarattya meg romlot, és az ö hajlandosági. magoktol hajolnak aroszra. az embernek veszedelme tsak azért lett, hogy a maga akarattyát követte, és nem az Istenét, tsak ugy is üdvezülhet, hogy ha a maga akarattyánál nagyobra betsülli az Istenét, vedd el a maga akaratot, mondgya szent bernárd, és nem lesz többé pokol. mivel azért karhoznak el, hogy tsak amagok akarattyát követik, a pedig attol vagyon, hogy tsak magunkot szerettyük, és a teremtet állatot hasznunkért, gyönyörüségünkért, és ditsöségünkért.

Ellenben pedig az Isten akarattya mindenkor egyenes, mindenkor igasságos, mindenkor szent. az igazgattya a miéinket; ugyan az is tészi akaratunkot akeresztényi erkölcsöknek kut fejivé.


 Nem vettettiké az Isten alá az én lelkem. mondá dávid, mivel tölle vagyon azén üdveségem; a mi lelkünk pedig ugy vagyon az Isten alá vetetve, hogy ha meg egyezik az ö akarattya az Istenével, és azt az egyeséget, a kegyelem tselekeszi, hogy pedíglen részünk 
 lehesen az üdveségben. a nem elég ahoz, hogy szent gondolatink, és jó beszédink legyenek, mivel tsak a mégyen. bé a menyeknek országában, aki, amenyei atyanak követi akarattyát.


 II Azért jöttem evilágra mondá akristus., hogy annak akarattyát kövessem, aki engem küldöt, ugyan azt is akartam óh’ én Istenem. és tsak ate törvényedet kivánnya az én lelkem. az én eledelem mindenkor avolt, hogy tsak azt kövesem ami kedves elötted, engedelmes volt az ö attyának mind halálig, és a keresztnek haláláig. nekünk is illyen igyekezetünknek, és gondolatunknak kellene lenni.

Egy kereszténynek. nem kel más akarattyának lenni, hanem hogy az Istent szerese, azt tselekedgye amit parancsol, azt kerüllye a mit tilt, és kaptsollya. magát az ö akarattyához, akár mely nehéz légyen a, azt is mondgya a kristusal, mindenekben, ate akaratod légyen meg, és ne az enyim, mert te oh’ én Istenem., tsak az én jómot kivánod,

Ha jó állapotban tész bennünket,, adgyad kegyelmedet, hogy azal mértékleteségel., és ragaszkodás nélkül éllyünk, ha nyomoruságot küldesz reánk, adgyad kegyelmedet, hogy azt békeségel., és alázatoságal szenvedgyük, hogy azt szeretettel., és háláadásal. vegyük, kezeidböl, és mondgyuk szent jóbal. mindent az ur adot volt, mindent az ur vett el, tsak alett. a mi néki tettzet, légyen áldot az ö szent neve.


 Uram mit akarsz hogy tselekedgyem? mondá az apostol meg térése után. tanits meg engem 
 akaratodnak követésére, légyen meg ate akaratod itt a földön, valamint menyekben, add 
 meg nékem kegyelmedet hogy azt kövessem, alázatos buzgó szivel. lélekel.


 III Az Isten akarattyát követni nem egyéb, hanem hogy azt tselekedgyük, a mit akristus tselekedet, és tanitot, alázatosok legyünk magunk viselésében, alhatatosak ahitben, kegyesek és mértekletesek beszedinkben, igasságosok, és irgalmasok tselekedetinkben, mértékletesek szokásinkban., nem kel senkivel igasságtalanságot tselekedni, havelünk azt tselekeszik, el kel szenvedni, békeségel kell élni felebarátunkal, szeretnünk kell az Istent szivünkböl, szeresük ötet ugy mint atyánkot, felyünk tölle mint biránktól, semmit a kristusnál nagyobra ne betsüllyünk, valamint hogy ö semmit nálunknál nagyobra nem betsüllöt, kaptsollyuk bizodalomal kereszttyéhez magunkot, tegyünk vallást rolla. bátorságal., és ahalált alázatoságal szenvedgyük.

A valoságos áitatoság, az Isten akarattyának követésében áll, ugyan azt is kezdették volt el a szentek eföldön, és követik azt. nagy tekélleteségel. menyekben. ezt a tekélleteséget kel hát kivánnunk, és kérnünk Istentöl. minden nap imádságinkban. mivel magunk erejétöl a meg nem lehet., és akegyelemnek. kel azt követni mi bennünk. és mi általunk.

Az Istennek akarattya mi nékünk fel tétettek aszent irásokban. fö képen az uj testámentumban., azoknak a szent könyveknek. gyakorta valo olvasása. azon szent igékröl valo elmelkedés, abuzgó és hittel valo imádság, meg mutattyák nékünk azokban, az ö akarattyát, és szükséges kegyelmet nyernek arra, hogy meg tanulhassuk azt követni minden tselekedetinkben.

Uram adgyad nékünk kegyelmedet., hogy meg üsmérhesük ate jó, kellemetes. és tekélletes akaratodot, parancsoly minékünk, és hogy örömel vegyük., imádgyuk. és szeresük mind azt. valamit rendelsz felöllünk.


 Mondgyad gyakorta akristusal. ugy legyen atyam. mivel te ugy akarod.


 Es a profétával. kész az én szivem. oh én Istenem kész. mindenre.


23 napon
Az Istenben valo bizodalomrol.

I Az Istenben valo bizodalom a, hogy abban bizonyosok vagyunk, hogy az Isten meg adhattya a mit tölle kérünk, és hogy minek utánna nékünk adta volna a maga fiát, és szent lelkének sengéjit. hogy zálogi lennének üdveségünknek, modot is ád az üdveségre.


 Ugyan erre abizodalomra is int minket abölcs szája által, mondván, tudgyátok meg, hogy valaki az urban bizot, a soha meg nem szegyenült. a mi atyáink te benned biztak. mondgya a proféta., és meg szabaditottad öket, hagyad az urra minden gondodot., és ö maga fog táplálni, 
 tégedet., minden szorgalmatoságtokot. ö reája vessétek. mert ö néki gondgya vagyon reátok, mondgya szent péter.

Elne veszesétek ati bizodalmotokot, melynek nagy jutalma vagyon, ugyan ez is ada reménséget ábrahámnak, a reménség ellen, ugyan ez is mondatá jóbal, hogy az Isten ha meg ölné is ötet, de benne biznék, ugyan ez is ád ditsöséget az Isten mindenhatoságának, jó voltának. irgalmaságának, és ugy tekinteti ötet velünk. mint minden jó tselekedetinknek kezdöjét; ha ö benne nem bizunk, kételkedünk tehát az ö minden hatoságában. bölcseségében, és jó voltában, mi bánthatná ennél inkáb meg ötet?

Keresztényi élettel kel pedig meg gyarapitani ezt a bizodalmat. a mely élet tellyes légyen jó tselekedetekel. és magunkot minden nap meg kel szentelni, az Istenhez. felebarátunkhoz. és magunkhoz valo köteleséginknek végben vitelével, mert más képen abizodalom maga hittség volna. a valo az Isten azt akarja. hogy mindent ö tölle várjunk, de azt nem akarja hogy kisérttsék, akor pedig kisértik. amidön az ö joságában, és mindenhatoságában bizván. a malasztinak nem engedelmeskednek, avétket el nem hagyák. és az évangyélium szerént nem élnek.


 II Azok kik Istenben biznak, olyanok mint a sion hegye, soha meg nem változhatnak. leheté kételkednünk az ö mindenhatoságában.? hogy mondhattyuk néki, mindenhato atya, kételkedelé az ö joságában? miért hivod tehát atyádnak? ö nem önnön magaé a joság, az anya. 
 el hagyhattyaé a szoptato fiát.? de ha szinte el hagynáis, én elnem hagylak mondgya az ur. nem mondodé azt hogy a mindenhato atya teremtette a menyet és aföldet? hogy teremtette tehát azokot, és hogy igazgattya, hogy ha mindeneket nem tud. és nem lát?

Az Istenben valo bizodalom, olyan belsö békeséget szerez, a mely felyül haladgya az érzékenységi gyönyörüségeket, nem kel mind azon által azt gondolni hogy baj, és viaskodás. nélkül leszünk, azt tsak a más életben érjük el, némelykor az Isten az ö hiv szolgaira oly erös probákot botsát. hogy tsak nem azt hitetik el magokal. hogy el hagyta öket. de a bizodalom meg enyhitti szenvedéseket, és segitti öket. és az Isten rendelése alá ajánlván magokot, békeséges türésben birják lelkeket, a még segittségét veszik.

Mind anyi sok különös malasztok, a melyeket mind eddig vettünk,. el hitethetik velünk, hogy ha el kezdette, el is végezi, hogy bennünket el nem hágy, és kegyelmit adgya, hogy álhatatosak legyünk, és országát birhasuk,


 III Ne legyetek szorgalmatosak mit egyetek, alélek nem jóbbé az eledelnél.? tekinttsétek meg az égi madarakot. ök nem vetnek, se nem aratnak, mind azon által. az Isten táplállya azokot, nem betsületesebbek vagytoké ti azoknál?

A ruházatrol. miért vagytok szorgalmatosok, nézzétek meg a mezei liliumokot, mondom pedig néktek, hogy salamon nem volt minden ditsöségében fel öltöztetve ugy, mint egy ezek közül. ha Istennek amezei füre. amely oly hamar el szárad, gondgya vagyon., menyivel inkáb gondgya lészen reátok kitsiny hitüek, a pogányok, és avilágiak keresik mind ezeket, ati menyei atyátok tudgya. hogy mire vagyon szükségtek.

Keresük elöször az Isten országát. és az ö igasságát, és atöbbi meg adatnak nékünk, ne is szorgalmatoskodgyunk aholnapi naprol., aholnapi nap szorgalmatos lészen magárol, mindenik napnak elég az ö nyavalyája.


 Kérjük az Istent, hogy adgyon az ö irgalmaságában valo bizodalmat nékünk. ö ami 
 reménségünk, és részünk. az élök földében, ha nyomoruságban vagyunk is ez életben. a mi reménségünk örökké valo, mivel az Isten jó azoknak. kik ö benne biznak.


 Hogy mind azok. kik ate nevedet üsmérik te benned biznak uram, mivel el nem hagyod azokot, akik tégedet keresnek.


 Jóbb az urban vetni bizodalmunkot, mint sem az emberben.


 Fösvénység nélkül valo erkölcsünk legyen., meg elégedvén a jelen valokal. mivel az Isten mondgya, el nem hagylak tégedet.

Vessed az Istennek kebelében magadot. mondgya szent agoston., el nem fordul, tölled, hogy el esél.


24 napon
Az Isteni szeretetröl.

I Az Isteni szeretet legg elsöbb, és legg nagyob a parantsolatok közöt. mid vagyok uram mondá szent ágoston. hogy engemet oly kegyes parantsolattal tisztely. mint a, hogy tégedet szereselek. és engemet nagy kinokal fenyegess. ha azt el mulatom. a leg nagyob nyomoruság nem azé ha tégedet nem szeretnek, valamint hogy a leg nagyob boldogság a, ha szeretnek. mivel tevagy magad ajoság, és te érdemled meg avéghetetlen szeretetett.

Az Isteni szeretet a, hogy hozája fordittsuk szivünknek hajlandoságát, és kivánságit; az embernek természete hoza magával. hogy ötet szerese, annak törvénye, a sziviben vagyon irva, amelyet, semmi onnét ki nem törölheti, de amiolta, avétek meg rontotta. nem fordul ahoz 
 a nagy johoz, hogy ha tsak maga. magához nem vonnya, és hogy ha. tsak az Isten. nem szereti elsöben.

Ha az emberek, és az angyalok nyelvein szollok is, ha profétálásom leszen is., ha minden hitem lészen is, ugy hogy ahegyeket másuvá vigyem. ha el osztom a szegényeknek minden marhámot is, ha atestemet az égetésre adom is.  akristus vallásáért, de ha szeretetem nem lészen, semmit nem használnak ezek nékem,


 Az Isteni szeretet az a fö útt, amelyen kel járni minden kereszténynek. az is az a királyi törvény, amelyet a kristus adot nékünk, ugyan az a szeretet is tészi könyebbé atöbb parantsolatokot, a szeretet tolti bé az Isten törvényit, ugyan az is tészi kedvesé akristus jármát, és könyüé az ö terhét, az Isten örökös szeretettel szeretet minket, minden jokal bé töltöt, és nékünk igéreteket tett az örökké valo boldogságra, mind ezek elegendö ókók arra, hogy ötet szeresük.


 II A szeretet türö, kegyes, nem irigykedik. nem tselekszik gonoszul, fel nem fuvalkodik. nem tisztesség kiváno, nem keresi a maga hasznát, nem gerjed haragra, nem gondol gonoszt. nem örvendez ahamiságon. örvendez az igazságon, mindeneket el tür, mindeneket hiszen. mindeneket remél, mindeneket el szenved.


 A szeretet tsendeségben nem lehet; az olyan tüz, a mely mindenkor mozgásban vagyon, 
 ahol vagyon, nagy dolgokat mivel. hogy ha pedig semmit nem munkálodik, nem igazán valo szeretet, ahit által munkálodik aszeretet, ved el aszeretetet; ahit tselekedet nélkül leszen. 
 és meg hal, mondgya szent jakab, ez a szeretet az Istentöl. jö, és az Isten maga az a szeretet, senki én hozám nem jöhet. mondgya a kristus. hogy ha az atyám magához nem 
 vonnya, a szeretetel von pedig magához, oh ! szeretet, aki mindenkor égsz, és soha el nem aluszol,, oh ! szeretet. mely Istenem vagy, gerjesz fel engemet,

Ha engemet szeretz mondgya akristus, tarsd meg parancsolatomat, nem agondolatokban. se nem abeszédekben kel tekinteni aszeretetet, hanem atselekedetekben, ez életben valo boldogság, abbol áll, hogy ateremtet állatokhoz. ne kaptsollyuk magunkot, hanem az Isteni szeretetet nevellyük szivünkben, és arrol néki minden nap ujjab ujjabb bizonyságot adgyunk, aszeretet, az Isten lako helyivé és templomává tészi lelkünket, mivel anélkül nagy szegénységben lészen.

III Szeresed ate uradot Istenedet, tellyes szivedböl, egész lelkedböl, elmedböl, és minden erödböl, szivünkböl szeretni az Istent, a, hogy néki adgyuk minden indulatit akaratunknak, nem kelletet volnaé az Istennek szentelni a szivnek minden elsö indulatit.? jaj de talám meg az a sziv, elsem kezdette szeretni teremptöjét, kezdgyük el leg aláb. mostanában szeretni ötet. és mondgyuk el szent ágostonal, mely késön kezdettelek szeretni oh’ régi és mindenkori új szépség tégedet, mely késön szerettelek, amit el mulattunk., hozuk helyre azt buzgoságinkal.

Az Istent szeretni egész elménkböl a, hogy néki ajánlyuk minden gondolatinkot, tudományinkot, és hogy azokal. ugy éllyünk, valamint ö kivánnya, mindenikünktöl a magunk rende szerént.

Az Istent szeretni egész lelkünkböl a, hogy az ö ditsöségére fordittsuk egész életünket, és indulatunkot, szentellyük testünknek minden tagjait, és minden érzékenységinket az igasságnak. az áitatoságnak, és a jó erkölcsöknek tselekedetire, ötet szeretni minden erönkböl a, hogy az ö akarattyának végben vitelére fordittsuk minden hatalmunkot, és minden erönket.

Ha illyen formában szerettyük ötet, mindent valamit tselekeszünk, ö érette tselekeszük, és nem fogjuk halgatni a magunkhoz valo szeretetet, a mely tart attol. hogy sokat ne tselekedgyék., és a mely, a maga kárával. el mulattattya azt, amivel Istennek tartozunk. az Isten szeretetének a mértekje a, hogy ötet mérték nélkül szeresük, etehát, valoságal. az Isteni szeretetnek tselekedete, és nem a, hogy tsak gondolattal., vagy szájal. mondgyuk néki hogy szivünkböl szerettyük. soké szivünkböl, a mely oly kitsiny, egy olyan Istent szeretni, aki oly nagy jó, és oly szeretetre méltó.?


 A szent irás, és a szent atyák, elönkben adgyák., hogy két féle dolgok inditoi 
 tselekedetinknek, az Isteni szeretet, és a magunkhoz valo szeretet, az egyike lelki, a másika 
 testi, visgáld meg már, magadban. hogy a kettö közül, melyike igazgattya tselekedetidet.


 Mim vagyon nékem az égben., és te kivülled mit akartam eföldön., én szivemnek Istene. te vagy az én részem örökké, nékem pedig jó az Istenhez ragaszkodnom., az ur Istenben helyheztetnem reménségemet.


 Az Isten szeretet. aki a szeretetben marad, az Istenben. marad. és az Isten ö benne, aszeretet erös mint ahalál.


 Az Istent ugy szolgállyák és imádgyák, ha szeretik.


25 napon 
A kristushoz valo szeretetröl.


 I Ha ki nem szereti a mi urunk Jésus kristust, átkozot légyen. tsak ö általa vagyon az üdveség. és tsak az ö nevében lehet üdvezülni. az embereknek, nem lehet tehát üdvezülni azoknak. kik nem üsmérik, és nem szeretik akristust, ö ami reménségünk, egyedül valo közben járonk, fö papunk, szabaditonk, meg váltonk, urunk, és fejünk.

Ö hozta el a kegyelmet, és az igazságot. ö avaloságos szöllö töke. mi pedig annak ágai vagyunk, az ágak ugy hozhatnak gyümölcsöt, hogy ha a tökén lesznek, azért mi is ugy hozunk gyümölcsöt, hogy ha ö benne maradunk, a szeretet kaptsol minket a kristushoz. ugyan a szeretet által is maradunk ö benne, és veszük az ö kegyelmit.

A kristus azút, az igasság, és az élet, ö az út, mert tsak az ö érdemi által lehet az Istenhez menni, hogy ha az ö példáit követik, ha ugy élnek a mint ö élt, ha ugy halnak meg, a mint ö meg holt, és abban akészületben, ö az igazság. ö világosit minket, ö oktat szent törvényire. ö az élet, kegyelme által, ö is viszen ki minket a véteknek halálábol, és elevenit meg minket lelkével, ö benne áld meg minket az Isten, ö benne éltet, ö benne támadunk fel, és ö benne adgya meg az üdveséget.

Ö váltot meg minket vérének ki ontásával, ö nyerte meg nékünk az üdveséget halálával. hogy pedig azt el érhessük, minden ahoz valo szükséges malasztokot érdemlet meg nékünk, a maga testével táplál minket, szent lelkét közöli velünk, hogy ö tölle, és ö benne élyünk, mind enyi malasztok nagy szeretetet kivánnak mi töllünk, és egész háláadást, ha életünket ezerszer érette adnok is, de a még elegendö jele nem volna szeretetünknek, de ellenben, az irtoztató háláadatlanság. volna, hogy ha szüntelen nem gondolkodnánk anyi sok jó téteményiröl.


 II A kristushoz valo szeretet abban áll, hogy szeresük az ö Évangyéliumát, keresztét, és anyaszent egy házát, ugy tekinttsük ötet, mint lelki jegyesünket, akinek el jegyeztettünk ahit által, az évangyelium által, akereszttség által. hogy ugy mutattassunk bé önéki mint tiszta szüzek, a szivünkben tarttsuk ötet, és tsak egyedül ö hozája kaptsollyuk magunkot.

A kristust szivböl szeretni az, hogy ötet szüntelen ohajttsuk, rolla gondolkodgyunk, minden 
 gyönyörüséginket ö benne tarttsuk, és ejjel, napal. tsak rolla foglalatoskodgyunk, hogy 
 magunkot mindentöl meg foszuk, azért hogy ötet meg nyerhesük, hogy egyebet ne tudgyunk, hanem tsak akristus Jésust, és a meg feszitetet. kristus Jésust.


 A kristust szeretni az. hogy tarttsuk meg az ö parancsolatit, ha meg tarttyátok az én parantsolatimot, monda a kristus, az én szeretetemben maradtok, valamint én meg tartottam az atyám parantsolatit, és az ö szeretetében maradtam, szintén ugy vagyunk mi a kristusé, valamint akristus az Istené, azért is tartozunk néki lelkünknek, testünknek életével, és 
 mindenünkel, ö meg holt mindenekért, azért, hogy akik élnek, ne magokért éllyenek, hanem azért, aki érettek meg holt., és fel támadot.

III Mitsoda választhat el bennünket a kristus szeretetétöl, anyomoruságé, az üldözésé, vagy a szegénység.? semmi el nem választhat. még ahalál sem választ el sohais a kristushoz valo szeretetünktöl, minden kereszténynek igy kellene beszélleni, de oh! mely kevesen vannak a kik ezt mondgyák.


 Hogy pedig akristushoz valo szeretetünk légyen, azt tölle kel kérnünk, ö hozta azt le a földre, és azt kiványa hogy a fel gerjedgyen szivünkben, ez olyan kegyelem. és ajándék, a 
 mely onnét felyül származik, kérjük azt bizodalomal. és meg nyerjük, mert akristus magais kéri azt az attyátol mi nékünk.

Az anyaszent egy ház. mindent akristus által kér. ö ami szószóllónk, és közben járonk, az attyánál, ö általa is veszi kedvesen az Isten imádságinkot, és áldozatinkot, ugyan ezért is végezi minden imádságit illyen képen, kérjük ezt a kegyelmedet., a mi urunk jésus kristusunk által, arra is tanyit ez által., hogy ne ajánlyunk, se ne kérjünk semmit is az Istentöl olyat, a mit néki ne ajánlhassunk, és tölle ne kérhessünk, ezen szenttséges. üdvezitö által, ugyan ö benne is helyheztette az atya Isten minden gyönyörüségit, ö minket tsak ö benne szeret, és a midön minket a kristusban látt, és akristust mi bennünk. akor, se szeretetét, se kegyelmét, se országát. töllünk meg nem vonya.

Tégy velem anyi kegyelmet oh’ uram Jésus Istenem, hogy add meg nékem szent szeretetedet, nevellyed azt anyira bennem, hogy el mondhasam, hogy szereteted ég szivemben.


 Ö engemet szeretet., és ahalálra adta magát érettem,


 Uram. tudod hogy szeretlek.


 Az apostolok egy kevés ideig sem lehetének távul. akristustol, mert nagy szeretetel szeretik vala ötet.


 Ha egészen magamot az Istennek tartozom adni. azért, hogy teremptet, mivel nem tartoznám ö néki azért. hogy engemet meg váltot oly tsudálatosan, a halálra adván fiát. oly bünösért, mint én vagyok.


26 napon
Hogy a kristust kel követnünk mindenekben.


 I Ha. ki utánnam akar jöni, mondgya akristus. tagadgya meg magát, és vegye fel azö keresztét, minden nap, és kövesen engemet, az embernek mondgya szent agoston. szüksége vala. egy olyan kalauzra, akit követhetné, nem tartván attol. hogy el tévelyedgyék, nem kelleték azért néki egy olyan bünös embert követni mint maga, mivel azok valának mindnyájan az emberek, az Istent kelleték tehát követni, de azt se nem látta, se nem üsmérte, szükséges vala azért hogy az Isten emberé lévén, magát láthatová tegye, hogy az embernek például lévén, ötet tellyes bizodalomal. követhesse,


 Példát adtam néktek, hogy amint én tselekedtem. ti is ugy tselekedgyetek. az Isten, mondgya szent pál. még elöre el rendelte aválasztatit, hasonloká lenni az ö fia ábrázattyához, a 
 hasonlatoság pedig ugy lesz meg ha ötet követik, az ö élete, mondgya szent agoston, szüntelen valo oktatásbol állot. a mi szokásinknak rendben valo vételére, és hogy tsak anyiban vétkezünk, a menyiben el távozunk példaitol., hogy ha azt kivánnyuk a mit ö meg vetet, vagy ha attol. El távozunk. a mit ö el akart szenvedni.


 Annak mondgya szent jános, aki azt mondgya hogy a kristusban marad, ugy kel néki is járni., valamint a kristus járt arra a szent példára kel szüntelen vetni szemeinket. És meg egyeztetni életünket az ö életével,

II Tanullyátok meg töllem, mondgya akristus, hogy én kegyes és alázatos szivü vagyok, szükséges tehát akristusal. meg vetni a világi ditsöséget, gazdagságot. gyönyörüséget. és fel vennünk az alázatoságot. a szegénységet, abékeséges türést. kaptsollyuk magunkot akristushoz, minden munkáiban, és szenvedésiben. és mindenben, tsak azö rendelése szerént visellyük magunkot,

De oh! akristusnak., minden ohajtási, a menyei dolgok felé voltanak. a miéink pedig tsak a földi dolgok felé vannak, ö tsak az Istenröl gondolgodot, mi pedig tsak a világrol, ö soha a maga akarattyát nem követte, mi tsak a miénket követtyük, itéllyük el mind ezekböl ha keresztények vagyunké,? és ha a kristusé vagyunké,? ha a kristus lelke vagyon nálunk, a minden magunk viselésiben meg mutattya magát.

A thábor hegyére minden örömest el kisérné a kristust., hogy ót tisztességet, és ditsöséget találhassanak, de hogy ötet akálvária hegyére kisérjék, ahol tsak szenvedést várhatnak. azt nem szeretik, ilyen formában tehát, nem akristust követnék. hanem magokat, ellene mondanának. akristus országának. és az évangyéliumának, aki is szenvedesi, és halála által ment bé ditsöségében, és aki, keresztével érdemlette meg nékünk a ditsöséget.


 Meg holtatok. és ati életetek, el rejtetet akristusal az Istenben, ö éhséget, szomjuságot, és fáradságot szenvedet, olyan volt mint a siket, és a néma, amidön gyalázattal illették. ö ettzakákot töltöt az imádságban. ö engedelmes volt mind akeresztnek haláláig, hogy nékünk példát adgyon, és hogy kegyelmet érdemelhesen az ötet követésre.


 III A ki engemet követ mondgya az ur, nem jár a setéttségben, az életnek világosága vagyon benne., a mely fel gerjeszti szivében a szent léleknek tüzét, aki pedig ötet nem követi. a setéttségnek uttyaiban jár, a melyek az örökös halálra vezetik. akar mely egyenesnek láttzattassanak is lenni az embereknek,

Egy kereszténynek leg nagyob foglalatosága alegyen e földön, hogy akristust tanullya, az ö életéröl, példájárol. elmélkedgyék. mivel azokban valoságos, és bizonyos dolgokot lehet találni, mivel az ö szenttséges szájábol soha se tsalárd, se haszontalan szó ki nem ment, minden szent. minden imádásra méltó az ö maga viselésében. azon kel igyekeznünk. hogy 
 hasonlithassunk ahoz az Isteni üdvezitöhöz, ugy anyira hogy el mondhassuk, az apostolal, én élek, de nem én élek, hanem a kristus él én bennem..

Nem elég az, az üdveségre. hogy tisztességes életet éllyünk, hogy ha akristus lelke szerént nem élünk. és ha azon nem igyekezünk hogy ötet kövessük, az alázatoság által, ellene mondván magunknak valojában., és avilági dolgoknak, mivel az olyan külsö tisztességes élet, kép mutatás. volna.

Nem lehet akristust, és avilágot követni, azolyan két ur, akiket egyszers mind nem lehet szolgálni. a világiakot követtyük, mert világi elmével birunk, és nem akristus lelkével, holot anyi kedveség, és gyönyörüség vagyon abban a szenttséges lélekben, hogy aki azt birhattya, nem kedvelheti az után avilági hejában valoságokot, ha akristusban az el rejtet mannával élhetünk. míért suhajtanok. az egyiptumi hagymákot,? a ki nem akristusé, az. az illyen dolgot meg nem foghattya.


 Add meg uram mí nékünk azt akegyelmedet. hogy követhessük akristust, ami példánkot, és had lehesünk az ö jó illati, hozája kaptsolván magunkot, mert tsak ö nála vannak az örök 
 életnek igéi.


 Legyetek azért, az Isten követöi, mint szerelmes fiak.


 A mint a földi embernek ábrázattyát viseltük, visellyük a menyeinek is ábrázattyát.


 Nézünk ahitnek el kezdöjére, és el végezöjére, ajésusra.


 Hejában ditsekedem kereszténységemel, hogy ha a kristust nem követem.


27 napon 
A felebaráti szeretetröl.


 I Mind azok aparantsolatok melyek afelebarátot illetik. ebben aparancsolatban foglaltatnak, szeresed felebarátodot. mint önnön magadot.

A kristus nékünk erröl új parancsolatot ádot, és erröl nagy fényes példákot ád mindenüt, szeresétek egy mást mondgya, valamint én szerettelek titeket, az az, hogy életeteket is egy másért adgyátok ha a szükség hoza magával. valamint hogy én ugy szerettelek benneteket, hogy életemet adtam érettetek.


 Ez az ur parantsolattya mondgya szent jános. és ha ezt meg tarttyák amint kel, az elegendö, arol a jelröl üsmerik meg az emberek hogy a kristus tanitványi vagyunk. hogy ha egy mást szerettyük. illyen formában az Isten bennünk marad, és az ö szeretete bennünk tekélletes.

A ki az Istent szereti, az attyafiát is kel annak szeretni, mondgya szent jános, mivel aki bé zárja szivét fele baráttya elött, és meg nem segitti szükségében, anem szereti felebaráttyát, még az Istent sem, hogy szeretné felebaráttyát. mivel nem hogy életét adná érette, valamint akristus tselekedet. de söt még egy darab kenyeret sem ád néki. hogy szeretné az Istent, mivel által hágja az egyik leg nagyob parantsolattyát. és nem szereti azt, akit az Isten ugy szeretet. hogy egyetlen egy fiát adta ahalálra érette, akit azért teremptette. hogy ötet birja örökké. nagyon meg bántyák tehát ötet. hogy ha azt nem szeretik, akit ö anyira szeretet.

Mind enyi nagy fö okokra valo nézve, tartozunk szeretni felebarátunkot. de ne azért szeresük hogy abban hasznunkot tekénttsük, vagy hogy nékünk szükséges. vagy kedves, enem felebaráti szeretet volna, mivel. az oktalan állatokot is illyen formában szeretik.

II A felebarátunkot., tehát ugy szeretni mint magunkat, és valamint akristus szeretet minket, nem más, hanem hogy mindenek felet az ö üdveségit tekinttsük, valamint amagunkét, tsak az Istent szeresük ö benne, az ö ajándékit, és kegyelmit, szerezünk néki minden alkalmatoságot a maga meg szentelésire, örüllyünk az ö hasznain. vigasztallyuk nyomoruságiban, segittsük szükségiben, szenvedgyük fogyatkozásit. oltalmazuk ha igasságtalanságot tselekesznek véle, jól itéllyünk felölle, fogjuk párttyát ha mások roszul beszélnek ö rolla, egy szoval valoságal. kel ötet szeretni, ne tsak szoval, hanem tselekedetel. mivel tsak azt mondani néki hogy szerettyük, és semit se tselekedgyünk ö érette. ugy magunkot meg tsallyuk.

A szeretet a törvénynek bé töltése, lehetetlen hogy elvegyék annak akit valoságal. szeretnek, se joszágát, se betsületit, se feleségit, se életit, se semmit ami az övé, se hazugságal., se tsalárdságal. azt meg nem tsallyák, soha roszat sem kivánnak néki, söt még azon jókót tselekeszik véle, a melyeket magoknak kivánnyák.

A valoságos felebaráti szeretet, meg válhatatlan az Isteni szeretettöl, az Isteni szeretet annak eredete, és kezdete, afelebaratot pedig ugy szeretik igazán, hogy ha az Istenben valo életet kivánnak néki. igy is szeretik az Istent valoságal. és az ö szent törvényit, a felebaráti szeretet, szent péter szerént. és szent jakab szerént. avéteknek sokaságát el fedezi.

III Szent thamás azt akarja. hogy a felebaráti szeretetnek. három féle minémüsége legyen. elöször, hogy az a szeretet, szent legyen. szent pedig tsak anyiban lehet, a menyiben ötet az Istenben szeretik,. hogy ha tsak a világi jókot kiványuk néki, a szeretetünk nem szent. mivel tsak atestét, és nem alelkét szerettyük, hogy ha pedig alelkét szeretnök, mindenek felet a keresztényi jó erköltsököt, az Isten kegyelmét. és a meny országot kivánnok néki,

Másodszor. hogy az a szeretet igasságos legyen. akit szeretünk annak igasságtalanságot nem tselekeszünk, se annak kedviért nem kel igasságtalanságot tselekedni nem volna igasságos, ha felebarátunkot inkáb szeretnök az Istenél. nem is szabad ateremptet allatnak adni, a mi tsak a teremptöt illeti, se leg kiseb vétket is tselekedni az ö kedviért. mind azon által. menyi vétkes kedvkeresésel nem vagyunk azokhoz. akiket szeretünk, menyit nem kivánunk azoktol. akik szeretnek, menyi testi ragaszkodásal nem vagyunk másokhoz, nem bálványozásé mind e?

Harmadikszor, hogy az a szeretet valoságos, és ne szines legyen, nem kel a felebarátot a magunk gyönyörüségiért, hasznáért szeretni, mert ugy magunkot szeretnök. és nem a felebarátot. mind azon által rend szerént tsak ezekért szeretik, és nem tekéntik az Istent. a szeretetben. hogy ha pedig tsak azokot szerettyük a kik minket szeretnek, apogányok is ezt tselekedték.

A nintsen meg tiltva hogy ne szeresük barátinkot, söt még különösön kel öket szeretni, de a vétek hogy ha tsak jó akaroinkot szerettyük, el kel terjeszteni szeretetünket minden féle személyekre, mert más képen. a mi szeretetünk se nem keresztenyi, se jutalmat nem érdemel.


 Add meg uram nékünk azt a kegyelmedet hogy az áitatosághoz tegyük az atyánk fiaihoz valo szeretetet, és az atyánk fiaihoz valo szeretethez a felebarátunkal valo jó tételt, tselekedvén véle azt, a mit kivánnok hogy velünk tselekedgyenek, nem tselekedvén mind azon által semmit is olyat, a mi ellenkeznék parantsolatidal.


 Az elsö keresztények közöt szegény nem vala.


 Ha ki azt mondgya hogy szeretem az Istent, és az ö attyafiát gyülöli, hazug a, mert a a ki nem szereti az ö attya fiát akit látt. az Istent, a kit nem lát, mi modon szeretheti,?


 Senkinek semmivel ne tartozatok, hanem tsak egy mást szeresétek.

Tsak egyedül a szeretet külömbözteti meg az Isten fiait, és az ördög fiait. mondgya szent agoston


28 napon 
Az Ellenséghez valo szeretetröl.


 I Szeresed ellenségidet, mondgya akristus, tégy jól azokal akik gyülölnek, és imadkozál azokért, kik titeket. üldöznek, és gyaláznak, hogy fiai legyetek. atí atyátoknak, ki menyben vagyon, aki az ö napját fel támaszttya ajokra és agonoszokra. és esött ád az igazakra. és ahamisakra, szeresétek tehát ellenségiteket. mert ha tsak azt szeretitek, akik titeket szeretnek, mitsoda jutalmatok lészen, a pogányok nem eszerént tselekeszneké?


 Ha ate ellenséged éhezik adgy ételt néki. ha szomjuhozik, italt adgy néki, mert eszerént tselekedvén, tüzes szenet gyüjtesz a fejére, szeretetedel arra fogod kénszeriteni ötet, hogy tégedet szeresen, békeséges türésedel. arra viszed hogy magához térjen. és jó téteményidért, a szent léleknek. tüzét nyered reája, meg ne gyözetesél a gonosztol, a melyet tselekeszik veled ellenséged., hanem joval gyözd meg agonoszt.


 A ki boszut akar állani. az urtol boszu állást várhat. és annak büneit meg tartván, meg tarttya. aki irgalmaságot nem tselekszik, irgalmaság nélkül itéltetik meg. hogy ha ellenségunköt gyülöllyük. és néki meg nem botsátunk, az Isten sem botsát meg nékünk, ezt az Évangyélium bizonyittya nékünk. ezt nem is ugy adgya mint tanátsot, hanem mint meg másolhatatlan törvényt.

Amidön gyalázattal illetnek bennünket, azt az Isten a mi büneinknek botsánattyára engedi meg, hogy ha azt ö érette tsendeségel szenvedgyük, apedig az ördögnek hamiságátol jö, aki is 
 meg tsallya azokot, kik velünk roszul bánnak, egy keresztény senkinek sem ellensége, ami ellenséginket inkáb szánnyuk. mint sem gyülöllyük, és boldogok vagyunk, hogy ha tsak azért vagyon ellenségünk, mert hivek voltunk köteleségünkhöz.


 II A kristus arra kötelez minket, az évangyéliumban valo imádságal, hogy meg botsásunk ellenségünknek, botsásatok meg mondgya, és meg botsátatnak néktek, ezt az imádságot el mondani, és ellenséginket nem szeretni, tsak anyi mint ha azon kérnök az Istent hogy nékünk meg ne botsáson, lehetneé ennél nagyob káromkodás, az Istennek fia olyankor holt meg érettünk. amidön ellenségi valánk, azért azt akarja hogy meg botsásunk ellenséginknek, amely vétkeket tselekedtenek. ellenünk, nem hasonlithatni azokhoz. anagy vétkekhez. amelyeket mi tselekedtünk Isten ellen.

Szükséges tehát meg botsátani másoknak.  mert más képen félhetünk. hogy reánk is ki ne mondgyák azt. az irtoztato itéletet., amelyet mondottak arra akegyetlen szolgára. akinek az 
 ura. el engedé tiz ezer tálentumal valo adoságát. + ő pediglen, el nem engedé társának. száz pénzel valo adoságát.+ igy tselekeszik. mondgya akristus, az én menyei atyám is veletek. ha meg nem botsátotok ki ki az ö attyafiának szivetekböl.

Ember, embere haragot tart, és az Istentöl mér kérni botsánatot. azt gyakorta mondgyák. hogy 
 meg botsátanak ellenségeknek, de arra nem vehetik magokot hogy hozája el menyenek. hozája szollyanak, valamiben néki szolgályanak, a szivek ezeket nékik meg nem engedi, azért nintsen is szives botsánat, mivel minden haragnak. ellene kell mondani, és azt valoságal meg is kel bizonyitani.

III Az ellenségünk szeretetiröl valo parantsolat nem lehetetlen. akristus jól tudgya a mi gyengeségünket, a mit töllünk kiván nem nehéz, mivel a szeretet melyet szivünkben ád, az ö jármát kedvesé tészi, és az ö terhét könyüé, hanem tsak azt akarja, hogy azt tselekedgyük, a mi töllünk lehet, az erö szerént. melyet belénk adot, és hogy tölle kérjük azt, amit még nem tselekedhetünk.

A valo hogy semmi ennél nem nehezeb, se nem ellenkezöb a meg romlot természetel, de akristus meg holt azért, hogy arra kegyelmet érdemellyen nékünk, és arra példát is adot nékünk, sokan valának olyanok, kik mihozánk hasonlok voltanak, és akik gyönyörüségel tselekedték azt, ami nékünk lehetetlennek láttzik lenni.

Josef meg menté ahaláltol báttyait. akik meg akarák ötet ölni, jó szivel fogadá azokot, kik oly kegyetlenségel. adák el ötet, Dávid hasonlo képen bánék Saulal, az ö nagy ellenségével, Szent István nagy szeretettel könyörge azokért kik ötet kövezik vala., mind ezek apéldák minket meg itélnek. az utolso napon, hogy ha ezeket nem követtyük.

Kiki szereti a maga jó akaroját, és jó tévöit, de a mi az ellenségit illeti, azt gondollya hogy sokat tselekszik érette, hogy ha mind azt a roszat rajta el nem követi, a melyet el követhetné, holot akristus azt parancsollya nékünk, hogy szeresük öket szivesen, felöllök jól beszéllyünk, nékik szolgállyunk, segittsük, öket minden tehettségunkel.

Adgyad uram azt a kegyelmedet, hogy valoságal. szeresük ellenségünket. és agonoszért jóval fizesünk neki, töröly el szivünkböl minden haragot. gyülölséget, és a boszu állásnak kivánságát.


 Atyám mondgya a kristus, botsásd meg nékik. mert nem tudgyák mit tselekesznek.


 Uram, mondá szent István, ne tulajdonittsad nékik ezt a vétket.


 Botsás meg atyád fiának, nem mondom tsak hétszer, hanem, hetven hétszer.


 Minden valaki gyülöli az attyafiát gyilkos az, és egy gyilkosnak sincs magában meg marado örök élete.


 Nehéz akár kinek az ellenségit szeretni, de nehezeb még a pokolban égni.


29 napon
Az Isten szolgálattyában valo buzgoságról.


 I A lélekben buzgok legyetek, nem restelkedvén a szorgalmatoságban. mivel az urnak 
 szolgáltok, ami urunk Istenünk emésztö tüz, és boszu álló Isten. az angyalit lelkeké tészi, 
 és a szolgait égetö tüzé.

A szent lélek tüzes nyelveknek képében szálla le az elsö hivekre, meg akarván nékünk mutatni hogy mitsoda siettségel, és buzgoságal kel szolgálnunk az Istent; akristus tüzet hozot le a földre, az az szeretetet, és azt akarja. hogy hová továb jobban fel gerjedgyen, és azt.. a mi hozánk valo szeretetéböl tselekedte, aszeretetet, szeretetel fizetik. buzgoságal kel tehát végben 
 vinni hivatalunkot, mivel. anélkül, ami lelkünk nyomoruságban vagyon; azt adom néked tanátsul mondgya akristus. hogy végy töllem tüzben meg probált aranyat, hogy gazdag légy, 
 ennek a szent tüznek kel tehát szüntelen égni ami szivünknek oltárán, és a mely tüzet képzelé a sinai hegyén valo tüz.

II Semi ugy bennünket az Isten szolgálattyában valo buzgoságra nem indit, mint azok a tsudálatos példák a melyeket látunk abuzgoságrol., az ó, és az uj testámentumban, ábrahám még nap kelet elöt kél fel, hogy az Isten parancsolattyábol el vigye fel áldozni a fiát Isákot, tobiás mindgyárt fel kel az asztaltol, mihent meg halya hogy valamely izraélitának aholt teste fekszik az utzán., és el viszi temetni, jób, mojses, Dávid, a proféták. a makabaéusok, az ö 
 szent anyok. és az ó testámentumbéli igazak, akiknek buzgoságokrol szól szent pál, mind igen nagy példák.

Az Evangyéliumban Zakéus nagy siettségel, és örömel fogadgya akristust, és üdveséget veszen az egész háza népével, a bünös aszony semmi emberi tekéntetre nem hajván, nagy siettségel. keresi akristust. nagy szeretettel sirattya vétkeit, magát meg aláza, és minden vetkeiröl valo botsánatot nyér.


 A Boldogságos szüz. minek utánna a szentséges méhében fogadgya a kristust, szorgalmatoságal. mégyen Ersébet látogatására, ót is marad három holnapig melette, hogy segittse a miben kivántatik. ennek a szenttséges Isten anyanak egész élete, tekélletes példája lehet, a keresztényi buzgoságnak. és akristus. meg mutattya nékünk ezen szenttséges szüznek 
 példájábol,. hogy az ö lelke, és kegyelme, akésedelmeséget nem szeretik,.

A kristusnak szeretete arra kénszerit minket, hogy többé ne élyünk se magunknak., se a világnak. hanem annak a kí meg holt, és fel támadot érettünk. mind azon által, ha meg tekéntik a mi lomhaságunkot. azt mondhattyák hogy tsak. egyedül a kristus nem érdemli meg töllünk. hogy serénységel szolgállyuk, semmit nem felejtenek el amidön avilágnak akarnak tettzeni, de amidön akristust kel szolgálni, imel, ámal tselekeszik, és tsak külsö képen viszik végben. oh ! mely háláadatlanság, mely igaságtalanság !


 III Fély attol hogy az átok reád ne szályon. amelyet mondanak azokra kik gondolatlanul. munkálodnak az Isten szolgálattyában, az az, az üdveségben. alagyság nagy fogyatkozás, az, az Isten fiának nem tettzik, és a sokal veszedelmeseb, mint sem gondollyák. egy olyan aki lágy az Isten szolgálattyában., ha veszedelemben nincsen is, de ahoz igen közel vagyon,


 Azt akarnám mondgya akristus, hogy vagy egészen hidegek, vagy egészen melegek volnátok, de mint hogy se hidegek, se melegek nem vagytok. azért készvagyok titeket ki vetni a számbol., tudni illik, hogy egy olyan keresztény. akiben nintsen az élö hitnek. buzgosága, és aki el mulattya az üdveségit, sokal roszab az olyanál aki hideg, az az, egy pogánynál. akiben 
 hit nincsen, és sokal jóbb let volna néki, ha a hitnek világoságát nem vette volna, hogy sem  olyan roszul élni azal avilágoságal.

A lágyság tészi haszontalanoká a szolgákot, az is gátollya meg a kegyelemnek munkálkodását, és tészi haszontalanoká a szentségeket, és a jó tselekedeteknek példáit. alágyság nagy háláadatlanság. el is apaszttya az irgalmaságnak forrását, a szivet nagy rettentö szükségben tészi, és vegtire meg keményitti.

A buzgoság az Istennek ajándéka, azt gyakorta valo, és alázatos imádságal. lehet meg nyerni tölle, ate parantsolatidnak. uttyan futottam, amidön meg tágasitottad szivemet. mondgya Dávid, a szivet pedíg szeretetével tágasittya meg. és a buzgoságot a szeretet indittya fel; egy kereszténynek gyakorta kel kérni azt a szeretetet, hogy tellyes és tekélletes akarattal. szolgálhassa az Istent.

Visgállyuk meg magunkot hogy ha nem vagyunké abban a lágyságban. hogy ha örömest halgattyuké az Isten ígéjit, hogy ha kivánnyuké amenyei dolgokot? hogy ha pedig ebben alágyságban vagyunk., keresünk abban modot, hogy ki kelhesünk belölle,. arra jóbb mód nintsen, mint az imádság, az Isten itéletiröl valo gondolkodás, aszent dolgokrol valo olvasás, a foglalatoság. és a munka.

Vigyed végben az Isten munkáját jó szivel, és buzgo  elmével.


 Meg hevült bennem a szivem, és az én elmélkedésemben fel gyulad atüz, mondá Dávid.


 Mindent szeretettel tselekedgyetek, valamit tselekesztek.

Légy a teremptöhöz hasonlo buzgoságal, mint a melyel voltál avilághoz. mondgya szent ágoston.


30 napon
A Boldogságos Szüzhöz. és a szentekhez valo áitatoságrol.


 I Az Isten tsudálatos az ö szenttyeiben, a mely tiszteletet adunk az Istennek. és a kristusnak. az örökös tisztelet, a mely abbol áll, hogy ötet imádgyuk. alázatos szivel, hogy ötet szeresük mindenek felet, és mindenben, hogy öneki ajánlyuk, és áldozuk magunkot egészen. mint véghetetlen tekélleteségü örökös urunknak,

A mely tiszteletet adunk pedig aBoldogságos szüznek, és a szenteknek., a szeretetbéli tisztelet, a mely is meg egyesit minket vélek az Istenben, hogy mind együt tsak egy szivek, egy lelkek, egy templomok legyünk, és egy áldozat. akristusal, ami közben járonkal, ez a tisztelet azö szenttségekre, és érdemekre vagyon épitve, és mint hogy az ö szenttségek az Isten szenttségétöl származik és ered, azért atisztelet is a melyet nékik adunk, ahoz atisztelethez. tartozik, a melyet adunk az Istennek.

A tisztelet, melyet adunk a szenteknek, nem állapodik meg rajtok, hanem az Istenhez tzéloz, mint utolso végéhez, mi a szentekben az Istent tisztellyük, meg egyesülvén vélek, hogy vélek együt imádgyuk. az ö szenttségeknek, és ami szenttséginknek eredetit. és vélek együt ajánlyuk néki áldozatunkot, mivel mi nem áldozunk aszenteknek, a bálványozás volna.

Mi aszentekben. az Isten ajándékit tiszteliyük, mi ötet ditsérjük atsudákért melyeket bennek munkálodot, ugyan tsak egyedül tölle is kérjük akristus érdemi által a szükséginkre valo kegyelmeket, de mint hogy tudgyuk hogy a szentek az Isten baráti. hogy öket meg halgatta eföldön valo létekor, meg egyesülvén pedig véle a menyekben, azért hathatos szószóllóink is lehetnek, ez okáért a midön valamely kegyelmet akarunk meg nyerni az Istentöl. hozájok folyamodunk. hogy velünk együt könyörögvén, mutassák bé könyörgésinket, az Istennek, és nyerjék meg nékünk azt, amit magoknak meg nyertek, ök ami példáink kérnünk kel az Istentöl azt. a kegyelmet., az ö esedezések által, hogy öket követhesük.

II Mint hogy aboldogságos szüz, az Istennek Annya voltáért, felyeb valo minden tiszta teremtet állatoknál. és mint hogy azö ki mondhatatlan fényeségel. valo minémüségei az Isten, és az ö fia akristus elött, sokal fellyeb valo rendben tészik ötet. az angyaloknál, és az egész szenteknél. azért mi is különös tisztelettel tisztellyük ötet. noha aláb valo tisztelettel. mint amelyel tartozunk az Istennek. és akristusnak. a mi üdvezitönknek.

Az anyaszent egy háznak. az Istenhez, és akristushoz valo áitatosága. tellyeségel szükséges, és avalláshoz tartozik, a melyel vagyon pediglen a Boldogságos szüzhöz, és atöbb szentekhez, az igen hasznos. ahiveknek. szükségekben. nagy segittség, és igen fö út ajó erkölcsben valo elömenetelre.

A Boldogságos szüzhöz valo, igaz áitatoság abbol áll, hogy véle meg egyesüllyünk a menyiben gyengeségünk azt nekünk meg engedi., az Istenhez valo szeretetben, szeresük ötet az Istenben. és az Istenért. tisztellyük benne az Isteni szeretetet, atisztaságot. az alázatoságot, engedelmeséget, és azt a szenttséget, a melyel. az Isten bé töltötte az egész választottak felet, tsudállyuk tisztelettel. az Isteni anyaságának minemüségét, és egyszers mind szüzeségit.  hijuk segittségül ötet, mint Anyánkot, és szószóllónkot, kövesük ötet mint olyat. aki akristus után leg tekélleteseb példa, minden jó erkölcsökben, és mint olyat, aki leg inkább hasonlit az ö fiához.

Ha valaki azt gondollya hogy szereti és tiszteli a Boldogságos szüzet, és az ö fiának a kristusnak meg nem adgya, azt az örökös szeretetet, és tiszteletet. amellyel tartozik, ha valaki az Istenhez akarna menni az anyának esedezése által, a fiunak közben járosága nélkül, ha ki tisztelni akarná ötet nem követvén az ö jó erkölcseit, az olyan nem követné akristust, nem is élne az ö Évangyéliuma szerént. az olyan veszedelmes, és tsalando gondolatokban volna.

Nintsen semmi kedveseb akristus elött, mint az ö anyához valo valoságos áitatoság, semmi inkáb nem tiszteli az anyát mint a szeretet, amelyel vannak azö fiához, ö minékünk tsak egy 
 dolgot hágy, mondván, hogy tselekedgyük mind azt, valamit a fia fog nekünk mondani, ez 
 a szent szüz keveset szollot az emberek elött, az ö leg föveb áitatosága abbol állot, hogy igen halgassa a meg testesült igét, hogy azokot a szokot magában meg tarttsa, és szivében azokrol gondolkodgyék.

III Az Évangyéliumban. meg találhattyuk a Boldogságos szüz jó erkölcseit, azö nagy halgatásban valo imádását, látván titkait, és tsuda tételeit az ö fiának, az igének meg testesülésekor magát meg aláza, és szolgálonak mondgya, holot az angyal. ötet, Isten Anyának nevezi, az után bethlehemben mégyen egy pogány tsászárnak parantsolattyára. ót bé nem fogadgyák, hanem kénszeritetik egy istáloban vonni magát, és ót akristust avilágra hoza, akit apasztorok., és a magusok mennek imadni, a templomban magát az Isten elött bé mutattya, azután kénszeritetik égyiptumban szaladni, és ót maradni, aherodes dühöségit hogy el kerülhese. akristust nagy üldöztetésekben láttya prédikálani, egy kereszten láttya meg halni, valamint egy gonoszt, de mind ezekben az állapotokban nem monda egy szót is.

A Boldogságos szüz mindenkor azon volt hogy akristust kövese, kövessük hat mi is ötet, ezel a szenttséges Anyával, kövessük magát ezt a szent anyát. is, az ö szent erkölcseiben. aleg föveb jó erkölcsök a szüzeknek., a házasoknak a légyen, hogy ugy élyenek, imadkozanak, munkálodgyanak, szenvedgyenek, mint ez a szent szüz, és benne akristust tisztellyék.

Hijuk segittségül ezt a szent szüzet nyomoruságinkban, és kisértetinkben, ö gyámola az olyan bünösöknek kik valoságal igyekeznek az Istenhez meg térni, és ha ugy hiják amint kivántatik. esedezésének hasznát veszik. de ö nem gyámola avéteknek, sem avilági életnek. ö példája az igazaknak, és az ártatlanoknak, parttyokot is fogja a fia elött.


 Visgáld meg figyelmeteségel. aboldogságos szüznek egész életét, néz abban valamint egy tükörben, hogy meg láthasad atiédben mitsoda fogyatkozás vagyon, és miben kel azt meg jóbbitani,


 Kérj édes anyám, mert nem méltó hogy meg vessem ate ortzádot, mondá Salamon.


 A kristus mondá a Boldogságos szüznek. aszonyi állat. ihon ate fiad, az után mondá atanitványának, ihon ate anyád.

Üdvöz légy mária, malasztal vagy telyes, ur vagyon teveled.


 Hogy meg nyerhesed máriának gond viselésit, el ne mulasad követni jó erkölcseit.

Az ö jó erkölcseit, szent ambrus szerént, tsak rövideden igy teszem fel.

     A Boldogságos szüz.
szüz volt testében, és lelkében.
Alázatos szivü volt.
Mértekletes szavaiban.
okos tanácsiban.
foglalatos a munkában.
Tartozkodo beszédiben
szerette az olvasást.
     Mindeneket felyül haladot.
A hitben,
A szemérmeteségben.
Az áitatoságban
A halgatásban.
     Ö soha.
Meg nem szomoritotta szüléit.
Meg nem vetette az aláb valokot
Masokat meg nem nevetet.
A szegényeket el nem igazitotta.
     Mindenek felet arra vigyázot.
Hogy tsak az Istent kerese.
Magános életet élyen.
Hogy senkit meg ne szomorittson.
Hogy mindenekel jól tegyen.
Hogy az öregeket tisztellye.
Hogy senkire ne irigykedgyék.
A hejában valo ditséretet el kerüllye.
A jó erkölcsöt szerese.
Hogy mindenben az egyenes okoságot kövesse.
     Nem volt semmi szemérmetlen.
Az ö járásaban.
Maga viselésében.
Beszélgetésében
Tekéntetiben.
Tselekedetiben.


31 napon 
A Szent Angyalokhoz valo áitatoságról.

I A. szent Angyalok az Istennek szolgai. és követi, azoknak segittségekre, kik örökösi lésznek az örökös boldogságnak, az Isten öket szenttségben. és ártatlanságban teremptette, szabadságban is valának, egy közüllök magát hasonlóvá akará tenni amagoságbélihez, és le vetteték a pokolban, mind azokal. együt, kik ötet követték fel támadásában. ezeknek minden igyekezetek tsak a, hogy az embereke. aroszra vigyék, és öket, magokhoz hasonlo nyomorultaká tehesék.

Ellenben pedig Szent mihály atöbb jó Angyalokal. híven meg maradának teremptetéseknek. kegyelmében, fel is kelének azok apárt ütök ellen, meg vallák hogy nintsen semmi hasonlo az Istenhez, aki is egyedül méltó arra hogy szeresék. imádgyák, és néki engedelmeskedgyenek., ditsöitették is ötet, mind azért akegyelemért, melyet vettek ö tölle. az Isten hogy meg jutalmaztassa hüségeket, bé tölté öket tellyes szeretettel, a mely szeretet hozája kaptsolá öket. és abban az örökös boldogságban tevé, amelyet meg érdemlének hüségekért,


 Az Angyalok kilentz részre vannak el osztva, az elsö, a sérafinusok, akik az Isten szeretetére vannak szenteltetve, a 2. akérubimusok, kik az Istennek nagy fényeségiben vannak, a 3. athronusok. kik az Istenhez valo szeretetben állandok. a 4. adominátiok. kik az Isten parantsolattyát adgyák ki, és segitenek minket hogy az ö akarattya alá vessük magunkot, az 5. a fejedelmeségek, ezek ateremtett állatokhoz valo Isteni rendelésben foglalatoskodnak, a 6. a hatalmaságok. ezek minket segitenek, hogy viaskodhasunk a setéttség béli hatalmaságok ellen. a 7. az erök., akikel az Isten tsudákot tétet, a 8. az árchangyalok. kik a nagy dolgokot hirdetik ki, a 9. az angyalok. akiket az Isten arra rendelte hogy minket szüntelen oktassanak, vezérelyenek. reánk vigyázanak. és meg oltalmazanak. agonosz lelkek töriben valo eséstöl.


 Az Isten, az ó törvényben, az angyalokot küldötte el, hogy ki vigyék egyiptumbol az ö népit, hogy annak törvényit kiadgyák. hogy a meg igért földben helyheztessék, az angyal 
 vezeté uttyában az iffiu tobiást. ugyan ö általa is tölté bé az Isten ötet, és az egész házát áldásával, az Isten elöttünk jártattya angyalát, hogy nékünk meg mutassa a menyei utat, és 
 hogy bizodalomal. jarhassunk azon holtig.

II Az Isten meg parantsolta angyalinak hogy ránk vigyázanak, minden utainkban, az egésségben, és a betegségben, a jó, és arosz állapotunkban. azt akarja hogy kezekben hordozanak minket, ne hogy valamely köben meg üssük. magunkot, és valamely rosz példa a vétekre ne vigyen minket.

Az angyalok az Istennek ajánlyák, és meg nyerik kérésinket, ök szüntelen fel mennek, és le szállanak azon a titkos lajtorján, az Isten fent vagyon. ahonnét parantsolya nékik hogy minket segittsenek. szükséginkben, és ajora vigyenek, a midön roszul tselekeszünk, mind e nagy titokban megyen végben. mi semmit sem látunk, mind azon által, enintsen külömben.

Tisztellyed az örzö angyalodot, vigyáz arra hogy ötet meg ne vessed, mivel meg nem botsáttya néked, a midön vétekben esel, nagy tisztelettel tartozunk az angyaloknak., az ö jelen valo 
 létekért, meg sem kel öket szomoritani, roszat tselekedvén ö elöttök, vagy azok elött, akikre ök vigyáznak, akar mitsoda helyen légy mondgya szent bernárd, de soha azt ne tselekedgyed az örzö angyalod elött, amit szégyenlenél tselekedni az emberek elött.

Lehetneé öket nem szeretnünk, mivel ök oly tekélletes teremptet állatok, és oly egyesek az Istennel, ök minket oly valoságos szeretettel szeretnek. ha öket nem szeretnök. az Istent nem szeretnök, aki is oly tsudálatosan közli magat vélek, és mi velünk ö általok, mind ez arra kötelez minket, hogy háláadásal. legyünk hozájok.

III Hogy ha el mulattyuk az angyaloknak engedelmeskedni, a midön az Isten parantsolattyát adgyák elönkben. amidön intenek, és fenyegetnek. akor az Isten haragját várhattyuk magunkra, aki is ö általok viszi végben boszu állását. hogy meg ostorozák, és hirtelen valo halálal. ki vegyék az engedetleneket, erröl nagy példákot látunk., hogy az Isten mint bánt az Izrael népével, és azokal. Kik ö ellene fel támadtanak.

Igen szükséges öket segittségül hini, ö nékik igen nagy gondgyok vagyon üdveségünkre, fö képen azoknak, akiket örzésünkre rendelt Isten, mert tudgyák azt. hogy mi arra rendeltettünk, hogy agonosz angyaloknak helyeket bétölttsük, és hogy annak idejében, meg kel vélek egyesülnünk. és hozájok hasonloká lennünk. kérjük szent mihályt., hogy légyen segittségel halálunknak oráján. és az Istenhez vigye lelkünket, el ne mulasuk pedig soha egy nap is segittségül hini az örzö angyalunkot., fö képen nyomoruságinkban., és akisértetben, hogy meg tarttsák bennünk., az Isten irgalmaságanak ajándékát.

Szent örzö Angyalink. oltalmazatok meg minket viaskodásinkban, hogy elne veszünk arettentö itéletnek napján.

Hogy ha pediglen arra akarjuk öket kénszeriteni. hogy az Istent kérjék érettünk, igyekezünk azon. hogy öket követhesük, mert mivel hogy agonoszok az ördögöket követik, az igasságos dolog, hogy mi a szent angyalokot kövessük, azö teremptöjökhöz valo nagy szeretetekben. tisztaságokban, az Istenhez valo engedelmeségekben. kövesük az Isten akarattyát, itt a földön, valamint ök azt követik menyekben, szolgállyunk a szegényeknek, anyomorultaknak, az Isten rendelése szerént, mivel ök minden nap ezt tselekeszik, az Isten elött, szégyenellyük kevélységünket, a midön a menyei udvarnak ezek a fejdelmi lábainkhoz borulnak, hogy ugy mondgyam.

Egyesüllyünk meg a szent Angyalokal. viaskodgyunk valamint ök, és ö vélek az ördögök ellen, az Istennek nagy ellenségi ellen. és a miéink ellen. legyunk bátrak, vagy meg kel azokot 
 gyöznünk, vagy örökösön el kel vesznünk. nintsen gyözedelem, viaskodás nélkül. ha ezek a kisértök aroszra visznek. minket, mondgyuk nékik a menyei seregnek fejdelmével. ki lehet hasonlo az Istenhez,? leheté evilágon valamit hozája hasonlitani. legyünk hivek mi is valamint a szent angyalok, és az Isten munkáját el ne hagyuk. mind addig, valamég egészen végben nem viszük.

Adgyunk hálát az Istennek, hogy angyalit rendelte mellénk. örízésünkre; élyünk ugy. hogy semmi bennünk ne légyen olyan, a mi öket meg bánthassa, hogy had legyenek ök is mellettünk a lelki viaskodásban. a melyben vagyunk., üdveségünk ellenségi ellen.


 Az Ur Angyala meg örzöt engemet, mondá judit, mind ki mentemben. mind ót maradásomban, mind viszá jövetelemben. minden vétektöl.

Az ur Angyala alá mene ázáriásal., és az ö társaival a keméntzében, és nem illeté tellyeségel. öket atüz.


 Két Angyal. Makabaéust közben vévén, az ö fegyverekel. környüle forgolodván. serelem nélkül meg oltalmazzák vala.


HOGY MICSODA TISZTA SZOKÁSOKAT KIVÁN A KERESZTÉNYSÉG

1. Sok féle külömbség vagyon. a keresztenyi vallás és atöbb vallások közöt, de aleg föveb ami aszokásokot illeti. a. hogy akeresztényi vallás tellyeségel. kárhoztattya a vétket., a pogányság meg engedi és jová hadgya vala. az ollyan vétkeket. amelyektöl irtozik atermészet, és azt nem kel csudálni. egy ollyan vallás. amely kegyetlen, tolvaj., és fajtalan isteneket imáda. nem adhata az embereknek egyebet elejekben. hanem csak rosz erkölcsöt., ezért is mondá rollok szent Cypriánus.,. hogy követik az isteneket. akiket imádnak., és avétkek ö elöttök, vallásbéli dolgokká lésznek.

A valo hogy a sidó vallás magátol a roszra nem hajlot. se semmi roszat nem parancsolt., de meg. arosz cselekedeteket meg nem büntette. és leg nagyob része azoknak a sok számu parancsolatoknak. amelyekböl állot a sidok törvénye. csak éppen törvény béli ceremoniák valának, és a melyék nem illették a szokásokot

A mi pedig a mahumet vallását illeti, azt minden tudgya. hogy a tisztátalan. és otromba vallás., a mely meg engedi az érzékenységeknek mindent valamit kivannak, és amely. az embernek boldogságát., az oktalan állatokhoz valo kivánságban tartya

csak egyedül a kereszténység tilt meg tehát. közönségesen. és különösön minden féle vétket, mert az, a. nissiai szent gergely szerént. az Istent követi, akinek akarattya maga lévén az igazság., nem egyezhet meg arendeletlenségel. és avétekel.

2. A mi vallásunk nem csak a nagy vétkeket kárhoztattya. hanem még a leg kiseb fogyatkozásokot is tilttya. söt még csak az ollyan szokot is amelyek meg sérthetnék. a felebaráti szeretet. vagy a szemérmeteséget., de még az illetlen tekénteteket is, annál is inkáb a szemérem nélkül valo tekénteteket, és mind azollyan maga viseléseket, amelyek meg botránkoztathattyák másokot.

Az ó törvény tiltá a gyilkoságot., de az uj törvényben. egy harag. egy mérges szó. egy csufság., mind anyi fogyatkozások, a melyek vétkeseké tésznek Isten elött.

Mit mondgyak., de még a jó és a szép szók is, ha nem igazán valok, meg az ollyan hazugságok amelyekel használni akarnak másoknak, és amelyeket ugy tettzik hogy jó végre, és jó szándekra mondgyák, mind ezek meg vannak tiltva egy kereszténynek, mert csak hazugságok

A hivalkodo. és a haszontalan valo szók., avétkek közé számláltatnak, ha szinte ezek ne ellenkezenek is a felebaráti szeretettel., a szemérmeteségel. az igazságal. mind azon által. azokért számot adnak. az itéletkor., mert nem forditották azokot arra a végre. amelyre kel forditani minden cselekedetinket., hogy ha a hejában valo szók meg vannak tiltva., mit mondhatni még a hejában valo cselekedetekröl.

3. A kereszténység. nem csak a rosz és vétkes cselekedetet., és beszédet karhoztattya, hanem még a vétekre valo akaratot, és kivánságot is. az emberi törvények meg tilthattyák. alopást. és a gyilkoságot,. de nem az akaratot; az sziv nem lévén az ö hatalmokban., az csak az Isteni törvényt illeti,. mivel atörvény csinálo ura a sziveknek. de az Isteni törvények közöt. a csak a keresztényi törvényhez valo. ugyan az is külömbözteti meg ötet leg inkáb a sinagogátol.

A kristus anyaszent egy házában. az Isten nem akarja hogy az oltárokon véres áldozatok legyenek., hanem, a kecske bakok, és a bikák vére helyet ártatlan lelket kiván. mondgya laktáncius. nem elég tehát. hogy az én kezeim tiszták legyenek., az én szemeim szemérmetesek., és a szám tiszta. hanem a szivemnek kel tisztának lenni., mivel ha egy aszszonyt, látván a rosz gondolatnak helyt adok az Isten elött vétkes vagyok., ezt a kristus maga mondgya., hogy pedíglen jól meg lehesen érteni az ö tanitását. azt meg kel tudni, hogy vagyon mi bennünk ollyan rosz kivánság, a melyet veszedelmes örökségül hadta reánk ami elsö atyánk és a melyet a vétek taplojának nevezik atheologusok. fomes peccati., e gerjeszti fel a tüzet, mivel meg gyujtván. fel gerjeszti az akaratot. és azt a roszra viszi., a fel gerjedet akaratnak. és kivánságnak. két féle indulati vannak, némellyek akarat ellen valok. és a melyekröl nem gondolkodtunk. illyenek tehát azok az elsö indulatok, a melyek fel gerjednek. valamire a mit meg látunk, minek elötte az okoság magát észre vegye. a többi, akarattal. és gondolattal valo indulatok, az elsök, magokban nem vétkesek, mert nem szabadosok. hogy ha csak azokra nem adnak alkalmatoságot. ót nincsen vétek. a hol nincsen szabadság. ezek az indulatok pedig, mi bénnünk. akaratunk ellen gerjednek fel.

A több indulatok pedig vétkesek, mivel azokal birhatunk az Isten segéttségével. ugyan az illyen rosz kivánságokot, és szivbéli házaság töréseket is tilttya nékünk akristus., de noha a kereszténység ne kárhoztassa is az elsö indulatokot., mind azon által. karhoztattya annyiban., hogy azok okozák. a rendeletlen kivánságot. azt is akarja. hogy azokot meg utállyuk. és meg vessük, mert azokbol ered avétek

4. A keresztényi tisztaság még továb is terjed. mivel tilttya még a rosz gondolatot is. tartván attol hogy a gondolat fel ne gerjesze a rosz kivánságot, ettöl vagyon hogy a theologia vétkesnek tarttya az ollyan illetlen dologrol valo gondolatot, a melyröl az elme örömest gondolkodik, nem szabad mi nékünk szabadgyára hadni gondolatunkot. és a maga kedvére bocsátani.

Minden kereszténynek azt kel mondani amit jób mondot. mondván. fel fogadtattam az én szemeimel. és arra köteleztem. hogy semmit ollyat ne tekénttsenek., ami vétkes gondolatot adhatna nékem, ezek a szok meg mutattyák. a kereszttségben valo köteleséget, amelyet a szent atyák kötesnek. és szövettségnek nevezik., mit cselekszik egy keresztény kereszttségekor. hanem kötést csinál, nem csak az Istenel és az anyaszent egy házal., hanem még magával is., amaga szemeivel. szivével. és elméjével. hogy semmit ne tekénttsen. se ne kivánnyon, sene gondolkodgyék. semmiröl ollyanrol ami illetlen.

5. A kereszténység. nem csak a rosznak magját akarja belöllünk ki szedni, hanem még attol is el akar távoztatni. a mi kivülöttünk lévén arra vihetne., fö képpen a vétekre valo alkalmatoságoktol, ha ate jób szemed meg botránkoztat tégedet. mondgya akristus. vájd ki azt. ha a lábad. vagy kezed meg botránkoztat. vágd el azokot, ezt az atyák. avétekre valo alkalmatoságra magyarázák. és ezen mondását a kristusnak igy magyarázák. valamint hogy el vágják arodhat tagot akár mely szükséges légyen az.. azért hogy meg szabadithassák az egész testet., ámbár a kéz. vagy a láb legyen is az a tag., hasonlo képen amidön valamely teremtett állat. mi nékünk a vétekre valo alkalmatoság. el kel attol távoznunk. akár mely kedves légyen nekünk., és akár mely nehéz légyen is a nékünk. a kristus nem csak azt mondgya hogy vájd ki a szemedet. hanem hogy még vesd el azt mesze magadtol., az az. hogy el kel távozni az alkalmatoságoktol és a veszedelmes társaságoktol.

6. A keresztényi vallás hogy meg mutassa., micsoda irtozásal vagyon avétekhez., mindent el követ. ami tölle lehet. hogy azt gyükerestöl ki irthassa; jovalván nékünk a földi joknak meg vetésit., amelyek okai, és eredeti avéteknek., nem magoktol. hanem ha azokkal roszul élnek. arra is czéloznak az évangyeliumnak tanitási. parancsolati. és jovallási. hogy meg vessük. lábunk alá tapodgyuk. és el hadgyuk egészen avilági jokot., agazdaságokot, tiszteleteket, söt még a szabados gyönyörüségeket is. a midön azokot valamely vétek követhetné. szent Cyrillus fel tészi. hogy a názarénusoknak nem csak a bór ital vala meg tiltva., hanem még a szöllö étel is. mert egyik amásikátol vagyon és hogy könnyen adgyuk a gyönyörüségre magunkot., a melynek gyükerit, magunkban hordozuk, ez igy lévén, a kereszténység. nem csak a vétket tilttya. hanem még mind azt is a mi okozhattya a vétket

Egy szoval, a kereszténység azt kivánnya töllünk hogy el kerüllyük a véteknek még az árnyékát is, tavozál el, mondgya szent pál. mindentöl a mi rosznak láttzik lenni. hogy bé töltthesed hivatalodnak köteleségeit, és méltó fia lehes az anyaszent egyháznak, a ki makula. és rántz nélkül valo; szenteknek kel lennünk. mivel azt szolgállyuk. a ki önnön maga a szenttség. ollyan formában is visellyük az ö képit eföldön. és ugy üsmértettyük meg ötet a hitetlenekel. és szentellyük meg az ö nevét; ö nékünk semmit ugy nem hágy. mint azt, hogy tiszta életünkel tisztellyük ötet az emberek elött., akik látván. jó cselekedetinket., dicsöittsék ötet köteleségek szerént.


 A ki szent, szentellye meg még magát. és aki igaz. legyen még igazabb.,

VÉGE.


IMÁDSÁG

Meg váltó jésusom. uram. és én Istenem. cselekedgyed velem azt a kegyelmeséget., hogy adgy ollyan elmét nekem. a mely örömel gondolkodgyék. az Istenröl. és az örökkévaloságrol.

Adgy szent gondolatokot, egyenes akaratot. mely meg egyezék a tiédel. buzgo kivánságot a menyekhez.

Adgy ollyan hitet mely meg vesse avilágot, és kedvellye a szegénységet gyalázatot. és szenvedést.

Hogy el kerüllyem az ollyan dolgokot a melyek minket el ámittanak.

Adgyad hogy erösen bizam az Isten igéretiben.

Adgy ollyan Isteni félelmet. a mely hatalmasab legyen a világi nyomoruságoknál. és kisérteteknél.

Adgy ollyan Isteni szeretetet., a mely egy aránt nevekedgyék mind ajokban. mind abünösokbe

Adgy ollyan szivet a mely háláado légyen malasztidhoz. engedelmes sugarlásidhoz, aki hovátováb jobban igyekezék meg tanulni az üdveségnek tudományát.

Adgy ollyan okoságot a mely a hitnek engedelmeskedgyék. ollyan érzékenységeket., melyek az okoságtol fügjenek

Adgy ollyan ártatlan nyelvet. mely az Isteni dicséretekel meg szenteltessék.

Adgy ollyan tiszta szemeket. melyek inkáb tekénttsék az eget, mint sem a földet.

Adgy ollyan füleket amelyek zárva legyenek a világ elöt. és nyitva. az Isten beszédinek.

Adgy ollyan kezeket. a melyek örömest munkálkodgyanak és segittsék a felebarátot

Adgy ollyan lábakot, amelyek el távozanak. avilágtol. és álhatatosan járjanak. az Isten uttyán.

Adgyad hogy szomoruságim. penitentzia tartok legyenek és üdveségre valok

Adgyad hogy napjaim tellyesek legyenek jó cselekedetekel.

Adgy nékem oly okos. és vigyázo keresztényi életet. mint ollyannak. a kinek csak hamar meg kel halni.

Adgy csendes halált nékem.. hogy had élhessek örökön örökké te veled.


AZ ÉLETNEK RENDÉRÖL.

Ebben a rend tartásban meg lehet látni. hogy mit kellesék cselekedni minden napon. minden héten. minden holnapban. és minden esztendöben.


Minden napon mit kel cselekedni.

I. kely fel idején. és mindenkor azon orában., amenyiben az egésséged., vagy ahivatalod. amelyben élsz meg engedi azt néked. de azért idejen le kel fekünni, ugy intézvén. hogy hat. vagy hét orád lehesen az álomra., a hoszab valo aluvás már resttség.

2. A midön fel ébredcz., mindgyárt. emellyed az Istenhez szivedet mondván., En Istenem tellyes szivemböl szeretlek tégedet. és néked ajánlom magamot, az igasságos. hogy az Isten dicsértessék aleg elsö gondolatodban.

3. Az ágybol hirtelen kel fel kelni de tiszteségel. és mondgyad magadban., ez a nap talám utolso napja életemnek

4. A midön öltözöl. mondgy magadtol valamely kis imádságot

5. A midön fel öltöztél. végy szentelt vizet., és le térdepelvén. mond el a reggeli imádságot.

6. Azt el végezvén. a földet csokold meg. mondván. föld vagyok. és földé leszek, és az után tedd fel azt magadban. és mondgyad. hogy az Isten kegyelmével., ugy akarok ma élni. mint ha ma meg kellene halnom

7. Minek elötte valamely dologhoz fogj, ajánlyad azt az Istennek. mondván. én Istenem te éretted és ate dicsöségedre fogok ezen munkához., adgy segittséget annak jól végben vitelére, ez az igazán valo út az Isteni szolgálatra.

8. Egy napot se hadgy el mulni amelyben ne elmélkedgyél ha csak fél oráig is valamely szent dolgokrol ugy mint az Isten joságárol. hozája valo háláadatlanságodrol. az életedröl. erre pedig aregeli idö leg alkalmatosab. mert ez igen szükséges az üdveségre.

9. Tedd fel magadban. hogy ha lehet soha a szent misét el nem mulatod., és ót Communikály lelki képen. és mint ha. a lenne aleg utolso Communiod. ennél se szenteb. se hasznosab dolgot nem cselekedhetel.

10 napjában végy arra egy kis idöt. ha az alkalmatoság meg engedi. hogy meny a templomba. és ót imádgyad a kristust a szenttségben. a ki is reád tekintvén. kegyelmét adgya bövségel.

11. Olvass. valamely lelki dolgokrol valo könyvet ha csak fél oráig is. nem egyébért. hanem atanulásnak kedviért. és hogy azokot követhessed.

12. visgáld meg lelked üsméretit napjában kétszer. ebéd elött. és minek elötte le feküdgyél. visgáld meg gondolatidot., beszédidet. cselekedetidet. és fogyatkozásidot. azokot meg szánván, és bánván. fogad fel hogy többé nem cselekeszed.

13. napjában gyakorta emellyed fel szivedet az Istenhez. buzgo fohaszkodásokal. eképen lehet meg egyesülni az Istennel.

14. szoktassad magadot arra. hogy az Isten elöt járj. mert ez, aleg rövideb. könnyeb. és bizonyosab uttya az üdveségnek.

15. A midön valamely vétekben esel. azonnal szánnyad. bánnyad meg aztot kérjed kegyelmit Istennek és tedd fel magadban hogy mentöl hamaréb meg fogod gyonni.

16 A midön valamely kisértetben forgasz. kérjed az Isten segittségit. és gondolkodgyál ahalálrol. és az örökké valoságrol.

17. hogy ha a napközben. valamely szomoruság érr. tudd meg hogy az Isten küldötte reád. az ö dicsöségére. és ate jovadra mint drága jelit szeretetének. vessed azért akarattya alá magadot és adgy hálákot néki.

18. tanuld meg magadot sanyargatni. mind belsö. mind külsö képen. meg zabolázván. érzékenységeidet.

19 Ugy bánnyál másokal. valamint kivánod. hogy mások bánnyanak veled. tégy jól mindenel a menyiben lehet.

20 légy tisztelettel. fellyeb valoidhoz. becsülettel és jó akarattal magadhoz hasonlokhoz. és könyörületeségel. az aláb valokhoz.

21 légy atyafi szeretettel cselédidhez. visely gondot reájok, és fö képen azon légy. hogy az Istent szolgállyák.

22. Imádkozál. apurgatoriumban lévökért. adgy alamisnát arra a végre. ez az Isten elött kedves. és veled is irgalmaságal fog bánni.

23. Az áldáson. kezdgyed. és a háláadáson végezed ételedet. csendeségel. és tiszteségel egyél. ne az ételnek kedviért egyél. hanem a szükségnek., és nem ugy mint az oktalan állatok, még abban is sanyargassad magadot., nem évén sokszor abbol. a mit leg inkáb szeretz.

24. Estve minek elötte le vetkezél. visgáld meg lelked üsméretit. és az után. mond el imadságodot

25. Es midön le fekszel. fuhászkodgyál buzgoságal az Istenhez. tekintvén ágyadot. valamint akoporsot. vess keresztet magadra a szentelt vizel. és hijad segittségül. a szenttséges jésust. és azö Anyát. és alugyál és békeségben

26. Hogy ha éttzaka fel ébredz vess mindgyárt keresztet magadra, és ajánlyad Istennek lelkedet. szivedet., és imádgyad ötet.


Minden héten.

1. Minden vasárnapon visgáld meg hogy mi képpen töltötted a hetet és mi formában kel töltened azt a melyben vagy, el kel olvasni akor ezt a rend tartást.

2. Cselekedgyél valamely testi sanyargatást magadon., mert máskent atest rabjává tészen tégedet.

3. Tégy minden nap tehettséged szerént valamit külön a szegényeknek., és szombaton azt el osztogasad nékik. eszent chrysostomus tanáttsá.


Minden holnapban

1. Gyonyál meg. és Communikály. minden holnapban egy szer. vagy minden tizen ötödik napon., ezen két szenttség altal veszük a kegyelmeket

2. Minden holnapban végy egy napot magadnak amelyben jol meg kel visgálni. életedet. magad viselésit. és készülnöd kel ahalálra


Minden esztendöben

1. Az esztendö kezdetin tégy. közönséges gyonást. és visgáld meg. hogy mit kel magadban el hadni. és mi formában kel magadot viselni hogy jol élhess. ha az Isten meg hágy ez életben.

2. kereszteltetésednek napját meg szentellyed, meg hálálván az Istennek hogy az igaz hitre hozot, és ujittsad meg ö elötte az akori tett fogadásodot, tudni illik. hogy ellene mondasz az ördögnek a testnek. és avilágnak.

Tessék az urnak békeségét. és irgalmát adni mind azokra kik ezt a rend tartást fogják követni Amen.

Salve Regina

Meny országnak királynéja.
Irgalmasagnak szent Annya,
Elet édeseg reménség
Üdvöz légy szép szüz Mária.
Évanak árva fiai,
szám ki vetett maradéki,
siralminak örökösi.
sok nyavalyáknak hajléki
E siralomnak völgyében,
kik nyavalygunk nagy ínségben,
hozád ohajtunk menyégben,
ki vagy örök ditsöségben.
Azért szószóllónk szenvedet.
fordisd hozánk kegyelmedet.
És ate bünös népedet.
oltalmazad hiveidet.
oh’ édes szuz irgalmadot
mutasd meg kegyes voltodot.
holtunk után szent fiadot
mutads meg s’ boldogságodot.
                           Amen.

Ave Maris Stella.

Üdvöz légy Mária
Tengernek tsillaga.
Mindenkor szüz Anya.
Egek nyilt kapuja
Kit Gabriel menyböl.
Üdvözle Istentöl.,
Öriz haborutul.
Évátol vett jajtul.
Óld bününk békoját.
Add szemünk világát.
Mosd el lelkünk motskát.
kerjed jónk adását.
Mutasd anyaságod.
vegye imádságod.
A ki értünk magod.
akart lenni s’ árod,
oh’ szüzek Nemesse,
s’ szelidek jelesse.
ne legyünk bünössé,
tégy szenté, s’ kegyessé.
Éltünk tiszta voltát.
nyerjed s’ bátor uttyát.
hogy látván urunkat.
mondgyunk víg hálákat.
Ditsöség Atyának,
Fiu s’ szent Léleknek.
Három szent személynek.
Állattyában egynek.
Amen


A SZÓ HORDÁSRÓL.

Egy emberséges ember soha sem szó hórdó, mert elöre elláttya annak veszedelmes ki menetelét, és végit, azt tudgya hogy a szóhordás. mindenkor zenebonát okoz, az atyafiak, és a jó akarok közöt egyenetlenségeket, és hogy olyan veszekedéseket. indit, a melyeknek a vége soha sem jó,

A szóhordás mindenkor ártalmas, annak aki azt tselekszi, annak, a kinek a szót hordgya, és annak. a kiröl beszél, ez olyan. kard, a mely, harmat sebesit, vagy öl meg egy szers mind.

Igen kevés szó hordás vagyon olyan. a melyhez ne tennének, ez olyan. valamint egy hó gomolya, a mely mentöl aláb hengeredik. annál. inkáb vastagodik.

A szó hordonak. tsak két okának kel lenni. a szó hordásra, vagy az. hogy kedvit kerese annak., a kinek. árulkodik. vagy az. hogy magának eleget tegyen.

Egy emberséges embernek. nem hogy kedvit találnák azal. a midön. szót visznek neki, de száz féle keserüséget okozni. és sokszor haragra ingerlik, olyan állapottyában, a maga okoságát nem halgathattya, se attyafiainak. vagy jó akaroinak, tanáttsákot bé nem veheti, a haragját követvén. nagy dolgokra fokad.

Ihon illyen hasznot. és szolgálatot tészen rend szerént. az esztelen szó hordo árulkodásával, hejában bánnya az után. a zenebonát melyet. okozot. mert már késö, atüzet meg gyujtotta, és azt el nem olthattya,

A szó hordonak. sem látom semmi hasznát árulkodásában, mivel egy felöl. ellenségivé tette azt a személyt a kit el árult, más felöl pedig gyalázatal hányhattya a maga szemére, hogy esztelenül meg háboritotta az elméjit annak. a kinek árulkodot., és hogy olyan veszedelemre, és szomoruságra tette. amelyböl talám ki sem gázolhat,

hogy ha olyat mondottak felöllünk, a mely nékünk ditséretes, azt mi nem szerettyük, az oka ez, mert azt sajnályuk, hogy a mit jó erkölcsböl el akartuk volna titkolni,, azt meg tudgyák, és hogy azért ditsérjenek, azt nem kel szeretnünk,

hogy ha pedig roszat mondottak felöllünk, a szó hordonak nem kellet volna minket azal meg szomoritani, ez igy lévén. aszó hordokot minden képen, tsak rosz szemel. kel tekinteni. és tsak. hizelkedöknek, és eszteleneknek kel öket tartani.

lehetetlen, hogy az. aki azt agyalázatos szohordást követi, hogy valami okot ne adgyon magárol a szóra. ettölis vagyon hogy visza adgyák néki gyakorta duplán akölttsönt, arra igen vigyáznak. hogy mit mond, és mit tselekeszik. és mindenel meg üsmértetik hogy kitsoda.

A többi közöt egy ember jöt hozám akarván titkoson meg jelenteni. hogy egy illyen szemely, sokak hallatára roszul beszélt volna felöllem. felelém néki. hogy már régen. bé Dugtam fuleimet a szohordások elött, de ha szinte nyitva volnának is, egyik fülemen habé mennek, a másikán ki kel menniek. mert én azokal nem törödöm, mondám azt is, hogy valamit mondanak a távul lévökröl, rend szerent abban kételkedhetni, a mely sebet pedig távul. vennék, a nekem soha sem fájna, azonban pedig, akik elött én felöllem beszéllettek, azoknak kelletet volna partomot fogni, vagy ellenem lenni, mivel tsak ö érettek volt a szó felöllem.

A midön. egy gyülekezetben. valamely távul valo emberöl beszéllenek, mind azok, kik abban atársaságban vannak. arra vigyázanak, hogy semmi roszat felölle ne szollyanak, mivel az igasság arra köteledzi öket, hogy meg ne engedgyék. az ollyat meg ítélni. akit nem hittak hogy maga menttségire menyen. ha ezt az igasságtalanságot meg engedik, jóvá hagyák. hogy ö felölök is beszéllyenek. mikor együt nem lesznek.

Hogy ha atávul valokrol. soha sem beszéllenének. nem volna szó hordás, és a ki szó hordo akarna. lenni. azt senki társaságában nem venné, és minden gyulekezetböl ki üznék, mint egy gyalázatost.

Ugy történt egy szer. hogy egy hizelkedö szó hordó egy emberséges emberhez ment, meg mondani neki. hogy olyan helyt volt, ahol. semmiben sem kimélték ötet, és hogy száz olyan féle dolgokot mondottak felölle, a melyet ha halotta volna. nem tettzet volna néki, ez az emberséges okos, és értelmes ember, olyan formában halgatá ezt a szó hordást, hogy ugyan. el álmélkodék rajta a szó hordó. és mondá néki az emberséges ember, uram, ha engemet jól üsmernének sokal többet mondhatnának felöllem, és nem volna okom a haragra, sokal is tartozom azoknak akik ilyen formában beszéllenek felöllem, távul valo létemben, ha jelen valo létemben ugy beszéllenének, a mint meg is tselekedhetnék, azért az én ortzám meg pirulna, és szégyenleném. kérem azért. kegyelmedet. adgya tudtokra, hogy háláado szível vettem beszédeket. soha árulkodo jobban meg nem pirult. mint ez, gondolom. hogy soha sem árulkodott többet életiben.

Annak az emberséges embernek volt oka igy felelni. mert mint hogy tsak az igaz mondás szokta az embert meg bántani, ez az emberséges ember. pedig nem érezvén, és nem vádolván magát. semmiben is arrol. a mit mondottanak felölle, ö abban bizonyos. volt, hogy valamit mondottanak felölle. amind hamiság volt. az illyen eszes, és értelmes felelet. az árulkodásra, ártatlanná tészi azt. a kinek árulkodnak, meg itéli az árulkodot, de még inkáb azt, a ki okot ád. a szo hordásra,

Nintsen olyan. Istenes, és emberséges ember, akár ki légyen az, a kinek. szándékát roszra ne magyarázhasák, és tselekedetit rosznak ne tarthasák, de az az Istenes ember rend szerént valo életét követi, semmiben meg nem változtattya. maga viselésit. se változást, se gyengeséget nem látni öbenne, azt akarja, hogy az ö életenek bizonysága, tsak. a lelke üsmerete legyen, és tsak az Isten lássa, hogy mi vagyon szivében, ugy tekinti az ember szollást, és a szó hordást valamint a fergeteget, a mely nagy zugásal vagyon. de a mely nem árthat, se betsületinek, se jó erkölcsinek,

Az okos ember soha sem halgattya. a szó hordást, és igy bé zárja a száját, a szó hordonak, sok szomoru oráktol menti meg magát. az olyan., a ki a szó hordot nem halgattya. azal. néki is sok jó orakot szerez, talám még el is hagyathattya véle,

Se nyelvünknek, se fülünknek nem kellene lenni ez arulkodok elött, nem is tudom hogy melyik vétkeseb. akettö közül, azé aki halgattya, vagy az, aki árulkodik., de azt tudom. hogy azért maradnak abban az utálatos szokásban. mert könnyen, és örömel halgattyák öket.

Se haszon. se betsület nintsen a szohordásban. és ha szabad volna roszul itélni mások felöl. mihent valaki énnekem [én-nekem] árulkodnék. minden féle rosz erkölcsünek tartanám. még is azt mondom. hogy a mely ember tsak egy szer árulkodnék nekem másra. már annak az embernek. meg üsmerném elméjit, és természetit. és soha sem lehetnék jó itélettel felölle.

nagy esztelenség olyat beszélni. a melyet mástol hallottak, a ki is hazuthatot. vagy hozá tehetet. igen nagy igaságtalanság. azt el hinni. a mit nékünk mondanak illyen formában.

Eszemben jutnak még igen szép szavai egy üsmerömnek, akinek is egy jó akaroja. olyan értetlen lévén, valamitsodás hivnek akarta magát mutatni. hozája menvén mondá néki, hogy egy bizonyos gyülekezetben. eleget beszéllettenek volna felölle. és azö maga viselésit sokan meg itélték. erre felelé néki, hogy igen szépen köszöni mind azoknak. kik az ö fogyatkozásira vigyáznak, azon is fog igyekezni hogy azokot el hagya. és azon lészen,. hogy az kik felölle beszéllenek. azokal jól tehesen., ha tselekedetel nem lehet, leg aláb kivánásal.,

*

latzkot hitta Isten elöször Anyaszent egyházaban 1747 12. 7bris. rosa ellene mondvan eretnekséginek. az anyaszent egyház kebelében jött és az Istenhez ment. 2 8bris 1748

Ma nagy tsötörtökön 1751. az Isten báránya vérinek érdemiért az Anyaszent egy házában hozá keszeget a ki is már negyedik tiz esztendötöl fogvást. adgya Isten hogy ne légyen az utolso.

Amen. Ma nagy tsötörtökön 1758 az Isten Anyaszent egy házában hozá mártont. Adgya Isten ne legyen utolso

A doctrina magában foglallya ahit ágazatit. a mellyeket hinnünk kel

A moralis. a jó erköltsökre tanit és arra a miket követnünk kel, és a miktöl el kel távoznunk

A disciplina. elönkben adgya. az Anyaszent egy ház rendelésit. szokásit.,

Az eretnekek a hit ágazati ellen támadnak fel.

A Sismatikusok a disciplinát el ronttyák.

A rosz keresztyének. el távoznak ajó erköltsöktöl


S. Gregorij Pa

O bone jesu verbum patris splendor paternae gloriae inquem desiderant Angeli. prospicere doce me facere voluntatem tuam. ut spiritu tuo bono deductus ad beatam illam per veniam civitatem. ubi est Deus aeternus,, et unus omnium spiritus. ubi est certa securitas,, et secura aeternitas. et aeterna tranquillitas, et tranquilla felicitas, et felix svavitas, et svavis jucundi ubi tu Deus, Cum patre et spiritu sancto vivis et regnas per omnia saecula saeculorum Amen.

obone Jesu, o piissime Jesu, odulcissime Jesu. o Jesu fili Mariae virginis plene misericordia et pietate. odulcis Jesu miserere mei secundum magnam misericordiam tuam., o Clementissime Jesu te deprecor per illum sangvinem pretiosum quem pro peccatoribus effundere voluisti, ut abluas omnes iniquitates meas, et in me respitias miserum. et indignum humiliter veniam petentem, et hoc nomen sanctum Jesu in vocantem. onomen Jesu nomen dulce, nomen Jesu, nomen delectabile. nomen Jesu. nomen confortans. quid enim est Jesus nisi salvator, ergo Jesu propter nomen sanctum tuum esto mihi Jesus. et salva me, ne permittas me damnari quem de nihili creasti. obone Jesu ne perdat me iniquitas mea. quem fecit omnipotens bonitas tua, odulcis Jesu. recognosce quod tuum est. et absterge quod alienum est, o piissime Jesu. miserere mei dum tempus est miserendi. ne danmes me intempore judicandi. et que utilitas in sangvine tuo; dum descendero in aeternam Corruptionem, non mortui laudabunt te domine Jesu, neque omnes qui descendunt in infernum. o amantissime Jesu, odesideratissime Jesu. ojesu. Jesu. Jesu, admitte me in numerum electarum tuorum. o Jesu salus inte Credentium. oJesu solatium adte Confugientium. oJesu dulcis remissio omnium peccatorum. o Jesu Filii Mariae virginis. in funde in me gratiam. sapientiam charitatem Castitatem. et humilitatem, ut possim te perfecte diligere. te laudare. te perfrui. tibi servire. in te gloriari, una Cum omnibus qui invocant hoc sanctum nomen tuum. quod est Jesus Amen 

oratio S. Bernardi

Grand Dieu tes jugemens sont remplis d’equité 
Toujours tu prens plaisir à nous etre propice, 
Mais j’ai tant fait de mal. que jamais ta bonté. 
Ne me pardonera sans choquer ta justice.
    Oüi, mon Dieu, la grandeur de mon impieté 
Ne laisse aton pouvoir que le choix du supplice. 
Ton interest s’oppose à ma felicité, 
Et ta Clemence mème attand que je perisse.
    Contente ton desir puisquil t’est glorieux. 
Offense toi des pleurs qui Coulent des mes yeux. 
Tonne, frappe, il est tems. rend moi guerre. pour guerre;
    J’adore en perissant la raison qui t’aigrit. 
Mais dessus quel endroit tomberas ton tonnerre, 
qui ne soit tout Couvert, du sang de JEsus Christust.

A légy a mi vagy. a mitsodák mások hagy békit nékik, hadd akár ki légyen az. a minémü akar lenni. a mi nem lehetz, ne is akarj ollyanná lenni. nagy jóság. a nagy dolgokra felettéb nem igyekezni. nem kitsiny dolog. kevésel meg elégedni. a maga sorsával meg elégedet sziv. nagy talentum. a meg elégedes fellyebb valo agazdagságnál.

�	 hebr. 11.

�	 hebr. 11.

�	 joan 6.

�	 jacob. 2.

�	 1 joan 2.

�	 matth. 7

�	 hebr. 11

�	 hebr. 11.

�	 2 Cor. 4.

�	 1 joan. 2.

�	 eph. 6.

�	 mark 9.

�	 luk. 17.

�	 matth. 8.

�	 mark. 5.

�	 cor. 10

�	 jak. 2.

�	 petr.

�	 dan.

�	 Conf. libr. 1. Cap 1.

�	 1 cor. 3.

�	 matth. 3.

�	 St aug. libr. 4

�	 Contr Jul. c. 3.

�	 co 13.

�	 lam. 5.

�	 tract. 7. in. 1. ep. joan.

�	 matth. 6.

�	 1 Cor. 8. st. aug.

�	 rom. 5.

�	 jób 30

�	 jób 7.

�	 Isa. 38.

�	 ps. 33

�	 aug.

�	 jób. 2.

�	 Eccli/41.

�	 sap. 5.

�	 prov. 1.

�	 ...apoc. 14.

�	 1 joan. 3.

�	 ad. tit. 2

�	 1 reg. 20

�	 ps. 5.

�	 ps. 115.

�	 1 cor. 15

�	 phil. 1.

�	 2 cor. 8.

�	 hebr. 9.

�	 luk. 12.

�	 Eccl. 11.

�	 luk. 21

�	 luk. 21

�	 ps. 17

�	 ps. 118.

�	 ps. 142.

�	 1 Cor. 11

�	 st. aug.

�	 2 petr. 2

�	 jud. 6.

�	 jud. 10.

�	 apoc. 20

�	 apoc. 3.

�	 st. bern

�	 st. aug.

�	 Isai. 33 14

�	 ps. 83.

�	 ps. 30.

�	 ps. 35.

�	 1 cor 2.

�	 st. aug.

�	 ps. 119.

�	 phil 1.

�	 st. aug.

�	 matth.19.

�	 matth. 7.

�	 matth.19.

�	 gen. 15

�	 ps. 16.

�	 ps. 136.

�	 phi. 3

�	 hebr. 13.

�	 ps. 15

�	 gen. 6

�	 gen. 17.

�	 hebr. 11.

�	 ps. 17.

�	 ps. 9.

�	 ps.. 122.

�	 jér. 2.

�	 tób. 4.

�	 ps. 76

�	 matth. 5.

�	 luk. 11.

�	 matth. 6.

�	 philip. 2.

�	 2 petr. 1.

�	 luk. 13.

�	 philip. 1.

�	 ps. 118.

�	 2 cor. 6.

�	 st. aug.

�	 matth. 15

�	 ps. 36

�	 st aug.

�	 rom. 5

�	 eph. 2.

�	 1 cor. 6

�	 hebr. 10

�	 Eccli 20

�	 2. macab. 7

�	 dan: 13.

�	 act. 5.

�	 rom.. 6

�	 hebr. 6

�	 rom 6

�	 st aug.

�	 luk. 13.

�	 st aug.

�	 st greg.

�	 st aug.

�	 joel 2.

�	 st greg

�	 st Cypr. de lapsis

�	 sess. 14

�	 jac. 4.

�	 Isai 55.

�	 matth. 3

�	 luk. 7.

�	 luk. 15.

�	 luk. 22.

�	 rom. 2.

�	 st aug.

�	 Eccli 5

�	 st greg.

�	 philip 2

�	 jerem 31

�	 Isai 55

�	 ps. 76

�	 ps. 94

�	 prov. 1.

�	 tób. 4

�	 Eccli. 3.

�	 uk. 12.

�	 matth. 25

�	 luk. 16.

�	 1 joan. 3.

�	 st leo.

�	 ps. 111

�	 matth. 25

�	 matth. 6

�	 coll. 3.

�	 Eccl. 29.

�	 ps. 75.

�	 ps. 40

�	 gal. 6

�	 st. ambr.

�	 st. aug.

�	 luk. 6

�	 matth. 5

�	 judit. 10

�	 st aug.

�	 ps. 118

�	 ps. 118.

�	 act. 14

�	 hebr. 12.

�	 2 cor. 4

�	 st bern.

�	 ps. 93.

�	 st. bern.

�	 Isai. 55.

�	 hebr. 12.

�	 1 petr 2.

�	 st. chr.

�	 lam. 1.

�	 luk. 9.

�	 gal. 6

�	 colos. 1.

�	 hebr. 11

�	 hebr. 12.

�	 st aug.

�	 1 joan. 2.

�	 gal. 1.

�	 gal. 6.

�	 1 joan. 5

�	 jac. 4

�	 2 cor. 11

�	 matth. 6

�	 joan. 15

�	 1 joan. 2

�	 matth. 18

�	 1 cor. 2.

�	 rom. 12.

�	 st aug.

�	 matth.10

�	 luk. 9

�	 apoc. 21.

�	 ps. 52.

�	 rom. 2

�	 joan. 12

�	 rom. 12.

�	 ps. 118.

�	 rom 1.

�	 1 cor. 4.

�	 2 tim. 1

�	 st. paulin

�	 prov. 14

�	 1 cor. 12

�	 joan. 1.

�	 philip. 2.

�	 rom 9.

�	 1 cor 1.

�	 2 reg. 11

�	 3 reg 11.

�	 uk. 22.

�	 matth. 26

�	 joan. 13.

�	 2 Cor. 4

�	 st. hier.

�	 ps. 39

�	 prov. 3.

�	 inatth. 8.

�	 1 cor. 10.

�	 st. leo.

�	 hebr. 9

�	 concil trid. sess 7. decret. de sacr.

�	 st. aug qu. 84. super levit.

�	 1 cor. 11

�	 matth. 7.

�	 apoc. 22.

�	 st aug.

�	 malach. 1

�	 hebr. 9.

�	 concil trid. sess. 22. c. 2.

�	 hebr. 10

�	 luk. 22.

�	 1 cor. 10.

�	 1 cor. 6

�	 st aug 30

�	 matth. 12.

�	 hebr. 6.

�	 matth. 25.

�	 luk. 16.

�	 hebr. 12.

�	 hebr. 4

�	 hebr 4

�	 exod 15

�	 luk. 2

�	 joan. 1.

�	 ps. 101.

�	 2 cor 6.

�	 1 cor. 7.

�	 gal. 6.

�	 Eccle. 9.

�	 luk 19

�	 ephes. 5

�	 sap. 4.

�	 matth. 20

�	 ps. 72

�	 joan. 9.

�	 matth. 5

�	 2 Cor. 2.

�	 philip 4.

�	 ibid.

�	 1. tim. 4.

�	 tit 2.

�	 1. petr. 3.

�	 1. tim. 2.

�	 Epist. 7.

�	 ad loc

�	 matth. 18.

�	 2 cor. 2.

�	 rom. 14

�	 joan. 13.

�	 1 cor. 10

�	 st. basil. catech. Concil. trid.

�	 ps. 61

�	 matth. 7.

�	 joan. 6

�	 act. 9.

�	 ps. 142.

�	 matth. 6.

�	 st. Cypr. de orat. dom.

�	 matth. 11.

�	 Isai. 56.

�	 Eccl. 1. ps. 21. ps. 54

�	 1 petr 5.

�	 ps. 124.

�	 Isai 49.

�	 matth. 6.

�	 ps. 14.

�	 sap 2.

�	 ps. 9.

�	 ps. 117.

�	 hebr. 13

�	 1 joan 4

�	 1 Cor. 13.

�	 1 Cor 13.

�	 st. aug.

�	 st. greg. m.

�	 joan. 6

�	 st aug.

�	 rom. 8.

�	 st. aug.

�	 st. leo.

�	 ps. 72.

�	 1 joan. 4.

�	 st aug.

�	 1 eor. 16.

�	 2 Cor. 11

�	 phi. 3.

�	 1 Cor. 2.

�	 joan. 15

�	 2 cor. 5

�	 st luk. 12.

�	 joan. 6.

�	 gal. 2.

�	 joan. 21.

�	 st. hier.

�	 st. bern.

�	 luk. 9.

�	 joan. 13.

�	 rom. 8.

�	 1 joan. 2.

�	 Colos. 3.

�	 joan. 8.

�	 gal. 3

�	 2cor. 2

�	 joan. 6

�	 eph 5

�	 1 cor 15

�	 hebr 12

�	 st. bern.

�	 rom. 14

�	 1 joan. 4.

�	 2petr. 2.

�	 act. 4

�	 1 joan 4.

�	 rom. 13.

�	 matth. 5

�	 rom. 12.

�	 Eccli. 28.

�	 tertul:

�	 matth. 6

�	 + huszon harom millium forint. + tizen kilentz forint.

�	 Eccli 28.

�	 luk 23.

�	 act. 7.

�	 matth. 18.

�	 1 joan. 3.

�	 st aug.

�	 rom. 12.

�	 deut. 4.

�	 ps. 104.

�	 apoc. 3.

�	 exod. 19.

�	 hebr. 11

�	 luk 1

�	 st. ambr.

�	 jerem 46.

�	 apoc. 3.

�	 st ambr.

�	 ps 38.

�	 1 Cor 16.

�	 ps. 67.

�	 joan. 2.

�	 luk. 2.

�	 st. ambr.

�	 3 reg. 2.

�	 joan. 19.

�	 st. bern.

�	 st. greg. hom 3.

�	 Exod. 23.

�	 tób. 13.

�	 Exod 23.

�	 st bern. in ps. 90.

�	 apoc. 12.

�	 judith 13.

�	 2 mak. 10.

�	 apoc.



