CATECHISMUS

Formájára valo közönséges.

OKTATÁSOK


Elsö Szakasz

ENNEK A KÖNYVNEK TÁBLÁJA.

A Kristus. el jöveteliig valo. eredetéröl.,
kezdeteröl, es elömeneteléröl. a
vallasnak.


Elsö könyv


Elsö Rész.
Az Istenröl.


Masodik Rész.
Az Istennek munkáirol.


3. Rész.
Az Embernek vétkiröl. és hogy mikk követték azt
a vétket.


4 dik. Rész
Az ember esetitöl fogva. a messiás el jöveteléig
a vallásnak. rövideden valo historiája.


5. Rész
A Kristus. Jésusról.


6 Rész
A szent Lélekröl. és a keresztényi vallásnak
fel állitásárol.


Hetedik Rész.
Az Anya szent egy házrol.


Második könyv


Nyolczadik Rész.
A vétekröl. közönségesen


Kilentzedik Rész
Különösön a vétkekröl.


Tizedik. Rész
Közönségesen a jó Erkölcsökröl.

Tizen, egyedik Rész
Különösön a jó Erkölcsökröl, elöbször a hitröl.


Tizen kettödik Rész
A Reménségröl.


Tizen harmadik Rész.
Az Isteni szeretetröl.


Tizen Negyedik Rész
A Keresztényi jó Erkölcsökröl. a mellyeket nevezik
Morálisoknak


Tizen ötödik Rész
Az Isten parancsolatírol. közönségesen.


Tizen hatodik Rész
A Második Parancsolatrol.


Tizen hetedik Rész
A harmadik parancsolatról.


Tizen Nyolczadik Rész
A Negyedik Parancsolatrol.


Tizen kilenczedik Rész.
Az ötödik parancsolatrol.


Huszadik Rész
A hatodik Parancsolatrol


Huszon egyedik Rész.
A hetedik parancsolatrol.


Huszon kettödik Rész
A Nyolczadik parancsolatrol.


Huszon harmadik Rész
A kilenczedik parancsolatrol.


Huszon negyedik Rész
A Tizedik Parancsolatrol.


Huszon ötödik Rész.
Az Anyaszent egy háznak parancsolatirol. közönségesen.


Huszon hatodik Rész
Az Anyaszent egy ház Elsö parancsolattyárol.


Huszon hetedik Rész
Az Anyaszent egy háznak. második parancsolattyárol


Huszon nyolczadik Rész
Az Anyaszent egy háznak harmadik parancsolattyárol.


Huszon kilenczedik Rész
Az Anyaszent egy ház negyedik parancsolattyárol.


Harmintzadik Rész
Az Anyaszent egy ház ötödik parancsolattyárol


Harmintz egyedik Rész
Az Anyaszent egy ház. hatodik parancsolattyárol.

A Tridentinumi Conciliumnak Symbolumja.

CATECHISMUS

Formájára valo közönséges.

OKTATÁSOK

Második. Szakasz

Hogy micsoda modon. kell Élni az Embereknek,
e földön, hogy az örök életett el érhessék

Harmadik könyv


Elsö Rész
A Kegyelemröl.


Második Rész.
A Szenttségekröl. közönségesen.


Harmadik Rész
A kereszttségröl.


Negyedik Rész
A Bérmálásrol.


Ötödik Rész
Az Eucharistiárol.


Hatodik Rész
A penitentzia tartásnak szenttségéröl.


7. Rész
Az utolso kenetröl.


8. Rész
Az Egy házi rendröl.


9 dik. Rész.
A házaság Szenttségéröl.


10 Rész
Az Imadságrol. közönségesen.


11 RÉSZ
Az Elmével valo imádságrol.


12. RÉSZ
A Szoval valo Imádságrol.. közönségesen.


13 RÉSZ
Az Urnak Imádságaról.


14 RÉSZ
Némely Különös Imádságokrol.


15. RÉSZ
Az Anyaszent egy háznak, közonségesen valo
imádságirol.


16 RÉSZ
A Szent Mise Áldozattyárol.


17 dik. Rész
Az ördög Üzésröl, és a szentelésröl.


18. Rész
A processiokrol.


19. Rész
Némely áitatos tselekedetekröl.


Ennek a munkának rövideden valo bé fejezése, és summája.

Ennek a könyvnek táblája.


CATECHISMUS

Formájára valo közönséges.

OKTATÁSOK

A Mellyek rövideden ket szakaszban meg magyaráztatnak,
A szent Irásokbol, és a Tráditiobol. a vallásnak
hitt Ágazati, A keresztényi tudományok, A szenttségek,
Imádságok, Cérémoniák. Az. Anyaszent egy háznak rend
tartási. es szokási. Mind ezeket szükséges meg.
tudni Minden kereszténynek


Elsö Szakasz

Rodoszto

1744

ENNEK A KÖNYVNEK TÁBLÁJA.

Elsö Rész. az Istenröl. 1.

Elsö articulus, az Istennek létéröl. 1.

2.art. az Istennek mi voltárol. és azö tekélletességeiröl. 4.

3 art. hogy tsak egy Isten vagyon. 8.

4 art. a szenttséges háromságrol. 9.


2 rész. az Istennek munkáirol. 13.

Elsö articulus. avilag teremptésiröl.

2.art. az angyalokrol. és az ördögökröl 15

3. art. az embernek teremptésiröl. 20

4.art aföldi paraditsomrol. és az ártatlanságnak voltárol. 23


3.rész. az embernek vétkiröl és hogy mik követték
azt a vétket. 27.

Elsö art. az elsö embereknek vétkiröl 27

2.art. az elsö ember vétkinek büntetésiröl. és az eredendö vétekröl. 30.

3 art. ameg váltonak szükséges voltárol., és az iránta valo igéretröl. 34.


4. rész. az ember esetitöl fogva, amessiás el jöveteléig.
avallasnak rövideden valo historiája

Elsö art. hogy miért nem küldötte el az Isten a messiást. mindgyárt. avétek után. és hogy mint kelleték tselekedni az embereknek hogy magokot meg szentelhessék. el joveteleig. 37.

2 art. hogy ádám, éva, és ezeknek maradéki. miképpen. éltenek az eset után. 40.

3 art. az emberi nemzet. meg romlásárol, az özön vizröl. 44.

4 art. hogy mitsoda állapotban volt avilág az özön viztöl fogva, mind addig még az Isten ki hivá ábrahámot hazájábol. 47.

5 art hogy mitsoda szövettséget tett Isten ábrahámal. és ennek a szent embernek maradékirol 48

6.art. hogy Isáktol. és jákobtol származának mindnyájan asidok. 52

7 art. az izraélitaknak. égyiptumban valo rabságokrol. 56

8.art Mojses hogy szabadittya meg az izraélitákot, a husvéti barányrol. és a veres tengeren valo által menetelröl. 58.

9 art. az izraéliták.. sinai hegyehez valo érkezésekröl, a keserü vizekröl, a mannárol. a kösziklábol valo vizröl. az ámáliciták. veszedelméröl, a jéthro tanácsárol. 64.

10 art. az izraeliták. törvényéröl., aszövettségnek véréröl. 67.

11 art. Mojsesnek a sinai hegyen valo létéröl, magyarázattya mind annak. valamit az Isten parantsola néki., avallást illetö külsö dolgokrol. 71.

12 art. Az arany bornyurol., az azért valo büntetésröl a mojses ábrázattya. bé fedezéséröl. afö paprol áaronrol, és a lévitákrol. 75

13 art. akémekröl, az izraéliták pusztában valo zugolodásokrol. büntetésekröl. Cáleb, és josué meg jutalmaztatásokrol. 77.

14.art. az ellen mondásnak vizéröl, aréz kigyorol. abáálám tanáttsárol, phinéröl, és a mojses halálárol. 79

15.art. Josué alat valo el osztásárol. a meg igért földnek. abirák alat valo létekröl az izraélitaknak. 83.

16 art. az izraélitaknak. akirályok alat valo létekröl, elöször saulrol. és dávidrol. 86.

17 art. salamonrol. és a jerusálemi templomrol. 88.

18 art. atiz nemzettségeknek el szakadásokrol. jéroboam alat. és hogy mitsoda állapotban vala az Isten népe. a sidok, és az izrael királlyi alat 90

19 art. a profétákrol, és ajövendölésekröl. 93

20 art. atiz nemzettségnek el oszlásárol. ababiloniai fogságrol. és a sidoknak. viszá valo térésekröl 98.

21 art. hogy mitsoda rendben valának a sidok. meg szabadulások után. mind addig. még a romaiak. el nem pusztitták egészen. 101

22 art. a sidoknak. arabságbol valo meg szabadulásogtol fogva, a Messiás el jöveteléig valo szokásokrol. és vallásokrol. 107

23.art. hogy mitsoda állapotban valának apogányok. ábrahám hivatásátol fogvást. a messiás el jöveteléig. 110


5.rész. A kristus Jesusrol.

Elsö articulus: A messiás el jöveteléröl valo bizonyságok. a mellyek már bé tellyesedtenek a profétiák szerént. a kristus Jesus szemelyében. 114

2.art. hogy ki légyen akristus 124

3 art a kristus Jésus, meg testesüléséröl. 127

4 art. akristus Jesus születéséröl, életéröl, egyiptumban valo meneteléröl. 131.

5 art akristus egyiptumban valo meneteléröl. és szent jános életéröl. 136.

6 art. akristusnak. apusztában valo böjttyéröl, és predikállásának elsö esztendöjéröl. 139

7.art. akristus prédikállásának második esztendejéröl. 151.

8 art. akristus szine változásárol. valo idörül. 153

9 art. akristus szine változásarol. 154.

10 art akristus predikállásának. harmadik esztendejéröl. 157

11 art. akristus szenvedésiröl. és halálárol valo jövendölések rövideden. 162.

12 art. hogy mitsoda tsudák történtenek akristus halálakor. 164

13 art a kristus kereszten valo halálárol, halálának elég tételéröl, és annak hasznairol. 168.

14 art a kristus lelkének apoklokra valo le szállásárol. és testének el temetéséröl. 171.

15 art. a kristus menyben valo meneteléröl. 174

16 art. a kristus jesusnak. az attyához, és ateremtett állatokhoz valo minemüségeinek magyarázattya. 178.

17.art akristus jesusnak. az emberekhez valo minémüségeinek magyarázattya. 182.

18 art ismét a kristus jesusnak az emberekhez valo minémüségeinek magyarázattya. 186.

19 art hogy miben. és mi formában. példánk nékünk eföldön akristus. 191


6 rész. A szent lélekröl, és akeresztényi vallásnak
fel állitásárol.

Elsö articulus. A szent léleknek le szállásárol. 195.

2.art. az apostoloknak prédikálásokrol. sok számu sidoknak meg térésekröl, és a többinek büntetésekröl. 198.

3 art. akeresztényi vallásnak. az üldöztetésekben valo fel állitásárol. 202.


7 rész. az Anyaszent egy házrol.

Elsö articulus hogy milégyen akristus anyaszent egy háza, annak láthatoságarol. és hogy mitsoda külömbségel. külömböztetik meg atöbb gyülekezetektöl. 207.

2 art. az anyaszent egy háznak egyes voltárol. és annak külömb külömb féle tagjairol. 211

3 art, hogy mitsoda egyeség vagyon az anyaszent egy ház tagjai közöt, és a szenteknek egyeségéröl 213.

4.art. az anyaszent egy háznak szenttséges voltárol. 217

5 art az anyaszent egy háznak. közönséges voltárol. 226.

6 art. az anyaszent egy háznak. apostoli nevéröl. 228.

7 art. hogy egyedül aromai anyaszent egy ház. akristus anyaszent egyháza., amelyen kivül. nincsen üdveség. 233.

8 art. hogy az anyaszent egy haznak viaskodni kell. az ördög, ahitetlenek, és a hereticusok ellen. 243

9 art. hogy kik voltanak azok az eretnekek; és scysmaticusok. kik az anyaszent egy ház ellen támadtanak. mind ez ideig. mitsoda Conciliumok kárhoztatták azokot, és a szent atyák közül kik irtak ellenek. 247.

10 art. az anyaszent egy háznak. akebelében élö rosz keresztények ellen valo viaskodásárol. 259

11 art. az anyaszent egy háznak hasznairol. 261

12.art. hogy a bünöknek botsánattya. leg elsö út: amelyek által. részesülünk. az anyaszent egy ház hasznaiban 263

13.art hogy a hivek közül, mindenikének, min kell által menni; minek elötte az örök életet el érje, és leg elöbször a halálrol. a mely közönséges minden emberekel. 267.

14.art. a különösön valo itéletröl. 271

15.art. hogy mitsoda állapotban lesznek a lelkek.akülönösön valo itélet után. 273

16.art a világ végiröl, az anti kristusrol. Illyés. és énok el jövetelekröl. a sidok meg térésekröl. 275

17 art a közönségesen valo fel támadásrol. világ végin. 279

18 art. a kristusnak utolszori el jöveteléröl. és a közönséges itéletröl. 282.

19 art. az örök életröl. 285

20 art. az örökké valo halálrol. 287

21 art az apostoli symbolumrol. mely magában foglallya mind azt. valamit eddig mondottunk. 290

22 art. amelyben meg mutattatik mi képpen kellesék. élni eföldön. hogy az örök életet el lehesen érni. 292


8 rész. avétekröl

Elsö art. hogy mi legyen avétek. 295

2.art a halálos, és a botsánando vétekröl. 297

3 art afö vétkekröl. közönségesen. 299


9 rész. különösön avétkekröl.

Elsö art. a kevélységröl. 300.

2 art. a fösvénységröl 304.

3 art a tisztátalanságrol. 307

4 art. a torkoságrol. 309

5 art az irigységröl. 310

6 art. aharagrol. 311.

7 art areszttségröl. 312


10 rész. közönségesen ajó erkölttsökröl. 314


11 rész. különösön ajó erkölttsökröl. elöször a hitröl.

Elsö art. hogy mi légyen ahitt. 316.

2 art. az anyaszent egy ház hatalmárol. ahitt dolgaiban. 318

3 art. a szent irásrol 321

4.art. a hit dolgaiban valo traditiorol. 324

5 art. a Conciliumoknak és a szent atyáknak auctoritásárol. a hit dolgaiban. 330.

6 art. a hitnek szükséges voltárol. 335

7 art a hit ellen valo vétkekröl. ahitnek jeleiröl. és a kereszt vetésröl. 338.


12 rész. A reménségröl.

Elsö art. hogy mitsoda areménség. 342.

2 art a reménség ellen valo vétekröl. 344.


13 rész. Az Isteni szeretetröl.

Elsö art. hogy mi légyen az Isteni szeretet. 345

2 art. a magunkhoz valo szeretetröl. 350

3 art a felebaráti szeretetröl. 353

4 art az alamisnárol. 355.

5 art a felebaráti intésröl. 357

6 art a megbántásért valo botsánatrol. 360


14 rész. akeresztényi jó erkölttsökröl, a melyeket
nevezik morálisoknak.

Elsö art a négy Cardinalis jó erkölcsökröl. 362

2 art hogy mitsoda jó erkölttsök követik. a Cardinalis jó erkölttsöket, és hogy mitsoda vétkek ellenkeznek azokal. 364.


15 rész. Az Isten parantsolatirol, közönségesen. 367

Elsö art. hogy mit foglal magában az elsö parantsolat 372

2 art. a vétkekröl. melyek ellenkeznek az elsö parantsolattal. leg elöbször a bálványozásrol. 375

3 art a szentek tiszteletéröl. és segittségül valo hivásrol. 377

4 art a reliquiak tiszteletéröl. 381

5 art. a kereszt. és a képek tiszteletéröl. 382

6 art. a szenttség törésröl. babonaságrol. a melyek ellenkeznek az elsö parantsolattal. 388.


16 rész. a második parantsolatrol.

Elsö art. hogy közönségesen mit foglal magában ez a parantsolat 389

2 art. a fogadásrol. 390

3 art. az esküvésröl. és a káromkodásrol.


17 rész aharmadik parantsolatrol.

Elsö art. hogy mitsoda napot kell akeresztényeknek meg szentelni. 398.

2 art. miképpen kellesék szentelni az urnak napját. 400


18 rész. anegyedik parantsolatrol.

Elsö art. az aláb valoknak afellyeb valokhoz valo köteleségekrol. 401.

2 art. a fellyeb valoknak, az alattokhoz valo köteleségekröl. 404


19.rész. az ötödik parantsolatrol. 406


20 rész. a hatodik parantsolatrol. 408


21.rész. a hetedik parantsolatrol.

Elsö art. hogy hany féle képen lehet a más joszágát el foglalni. 410

2 art. az usorárol. 412

3 art. amás ember joszágának. igasságtalanul valo meg tartásárol. és más egyéb károkrol. melyeket másoknak okozhatnak. 413.

4 art. a más joszágának viszá adásárol. 414.


22 rész. anyolczadik parantsolatrol.

Elsö art. a hamis tanu bizonyságrol. és ahazugságrol. 416.

2 art arágalmazásrol. 418.

3 art. ahizelkedésröl. és a vakmerö itéletröl. 420


23 rész. akilentzedik parantsolatrol. 421


24 rész. a tizedik parantsolatrol. 422.


25 rész. az anyaszent egyháznak parantsolatirol
közönségesen. 424.


26 rész. az anyaszent egy ház elsö parantsolattyárol.

Elsö art. közönségesen az innepekröl. 428.

2 art különösön az innepekröl. leg elöbször a szent háromságnak innepéröl. 432.

3 art. akristus jésus fogantatásának. innepéröl. melyet gyümölts olto boldog aszszony napjának nevezik. 432

4 art. az adventi napokrol. 434

5 art karátson napjárol. 435

6 art akristus környülmetélkedéséröl. 438.

7 art akristus epiphániajárol. melyet viz keresztnek nevezik. 440.

8 art gyerttya szentelö boldog aszszony napjárol. 443

9 art. a nagy hétröl. elöször virág vasárnapjárol. 446

10 art nagy tsötörtökröl. és nagy péntekröl. 448.

11 art husvét napjárol. 453.

12.art akristus menyben meneteléröl. 456

13 art a pünkösd innepéröl. 456.

14 art ur napjárol. 458

15 art a szentek innepeiröl leg elöbször. aBoldogságos szüz fogantatásárol. 459

16 art kis Aszszony napjárol. 461.

17 art nagy boldog aszszony napjárol. 463

18 art a szent angyalok innepéröl. 464

19 art keresztelö szent jános innepéröl. 465.

20 art. az apostolok. martyrumok. Confessorok. püspökök. szent szüzek. házas, vagy penitentzia tarto aszszonyok innepeiröl 466.

21 art. minden szentek napjárol. 468.

22 art. a halottak napjárol. 469.

23 art a templom dédicatiojának innepéröl. 471.


27 rész. az anyaszent egyháznak. második
parantsolattyárol. 473


28 rész. az anyaszent egy háznak harmadik
parantsolattyárol. 475


29 rész. az anyaszent egy háznak negyedik
paransolattyárol. 476


30.rész. az anyaszent egyháznak ötödik parantsolattyárol.

Elsö art. közönségesen aböjtröl. 477.

2 art anagy böjtröl. 480

3 art. a kántorok. és avigiliákrol. 482


31 rész. az anyaszent egy háznak hatodik
parantsolattyárol. 483

Ennek az elsö szakasznak bé fejezése.

A keresztényi életnek tekélletességéröl. és az évangyeliumi jovallásokrol. 484.


A Tridentinumi Conciliumnak Symbolumja.

A Kristus. el jöveteliig valo. eredetéröl.,
kezdeteröl, es elömeneteléröl. a
vallasnak.


Elsö könyv


Elsö Rész.
Az Istenröl.


Elsö Articulus
Az Istennek létéröl:

Kérdés. Bizonyosok vagyunké mi abban hogy vagyon egy Isten?

Felelet. Ez ollyan világos igazság. hogy annak esztelennek kellene lenni aki azt tagadná, vagy. abban kételkednék. A bolond azt mondgya az ö szivében hogy nincsen Isten. ps.al. 13.

Magyarázat.

Ezeket a szokot. a bolond azt mondgya az ö szivében.. fel kel jegyezni, mert ezekböl meg láttyuk, hogy mikor ez a nagy bolondság annyira viszi valakit hogy azt mondgya, hogy nincsen Isten., az elmének nincsen egy képpen anyirésze abban mint a szivnek, az az. hogy az esztelen azt akarná hogy ne volna Isten. azért hogy magában. meg fojthatná alélek üsméretnek furdalását. és eleget tehetne nagyob szabadságal rosz kivánságának, azért is viszi azö meg romlot szive arra hogy azt mondgya, Nincsen Isten. de hejában kivánnya magát meg vakitani az elött az igazság elött. mert ez olly erösen vagyon az ember elméjében fel jegyezve., hogy lehetetlen azt ónnet ki törölni. st. Aug. tract. 106. supr. s. joan. n. 4.

K. Micsoda okoságokkal hitethettyük el mi azt magunkal hogy egy Isten vagyon.?

F. Azokal az okoságokkal. melyek. az érzékenységre, aminden napi probára. a hitre, és az okoságnak kezdetére vannak épitve.

K. Mit értesz azon az okoságon. melly az érzékenységre vagyon épitve?

F. Azon azt értem. hogy az Isten a szivében óltótta minden embernek azö Istenségét. s. aug. tract. 106. supr. s. joan. n. 4.

Magyarázat

Az Istenségnek bé oltása cselekszi azt. hogy soha ollyan nép nem volt, aki nem üsmérte volna. az egy Istenségnek létit. nincsen is ollyan ember aki valamely hirtelen valo veszedelemben lévén, hogy mindgyárt az Istent ne hivná segéttségül. természet szerént valo érzékenységböl., tertullianus, ezt természet szerént valo keresztényi lélek bizonyságának nevezi tert. apolog. Cap. 17.

K. Mit értesz azon az okoságon. melly a minden napi probára vagyon épitve?

F. Értem 1. ezen az okoságon hogy minden náp láttyuk az Istennek rajtunk valo gondviselését., hogy minémü kegyeségel halgattya meg imadságinkot., láttyuk mitsoda szemlátomást, bünteti meg némelykor a gonoszokot., sokszor is láttyuk az ö tsudálatos minden hatoságát. sok dolgokban. 2. ez a teremtett állatokban is ki tettzik. rom. 1. 20. sap. 13. 5.

Magyarázat.

Nézünk el valamely szép épületet, valamely szép kép irást. abbol meg láttyuk az épitö mesternek. és a kép ironak okoságát. esztelenség is volna azt mondani., hogy ezek törtenet szerént lettek. sokal szebb, nemeseb. és rendeseb azért avilágnak munkája, mint sem emberi kézi munka., nézük el az emberi testet, hogy annak részei micsoda tsudálatosan vannak egybe foglalva. hogy mondhassa még is azután valaki hogy mind azok történetböl lettek. a bizonyára esztelen volna., valaki meg nem vallaná. hogy mind ezek atsudálatos dolgok. nem Isten munkáji volnának. ps. 18.

K. Mit értesz azon az okoságon mely ahitre vagyon épitve?

F Azon azt értem. hogy az Isten meg üsmértette magát az emberekel. bizonyosan. és kéttség nélkül valo képpen.

Magyarázat

Mind az, valami meg bizonyittya akeresztényi vallásnak igazságát., az, az Istennek valoságát is meg bizonyittya,. mivel a vallás erre az igazságra épitti atöbb igazságokot is; a keresztényi vallásnak igazságárol valo bizonyságok pedig ollyan világosak, és meg mutathatok. hogy vaknak, és esztelennek kellene lenni, aki azoknak hitelt nem adna. st aug. libr. 22. de civit. dei. C. 7.

K. Mit értesz azon az okoságon. mely az okoskodásra vagyon épitve.?

F Értem azokot az okoságokot, amellyekel a philosophusok szokták meg mutatni az Istennek valoságát. ezekröl nem szollok. mert nem minden foghattya. meg, akik pedig meg foghattyák. ollyan könyveket olvashatnak. amelyek ezekröl beszélnek.


2. Articulus.
Az Istennek mi voltárol, és az ö tökélletességeiröl.

K. Kicsoda az Isten?

F Az Isten az, aki azt mondá mojsesnek. Én vagyok az, a ki vagyok. exod. 3. 14.

K. Micsoda értelme vagyon ennek a szonak. Én vagyok az, aki vagyok.?

F. Ez az értelme. hogy az Isten ollyan valoság. aki senkitöl nem függ, aki magában. és magától éll. mivel minden állatok teremptettek. és mástol fügnek, és életet is mástol vesznek.

K. Meg üsmérhettyük tehát a menyiben aföldön lehet meg üsmérni az Isten állattyát?

F Ebböl meg üsmérjük hogy az Isten mérték nelkül bir minden ki gondolhato tekélleteségeket.

Magyarázat.

Mivel hogy az Isten magátol éll. és marad máson kivül abbol következik hogy ö veghetetlen. azt hivják pedig véghetetlennek. a mi nincsen meg határozva, ami pedig csak magátol éll, és marad., azt senki meg nem határozhattya, nem lévén tehát meg határozva., azert minden ki gondolhato tekélleteségeket bir; mert ha valamellyik héjával volna, az ö tekélleteségei meg volnának határozva és véghetetlen nem volna., egy szoval véghetetlen lenni, és minden tekélleteségeket egészen birni, mind egy, mástol nem függeni. tellyeségel csak magában meg maradni. és véghetetlennek lenni mind egy. ebböl következik hogy az Isten, az, aki mástol nem függ. és csak magában marad; és hogy ö is birja az egész tekélleteségeket

K. Mellyek az Isten tekélleteségei.?

F Az Isten tellyeségel valo tekélleteség., 1. ö egyedül valo valoság. 2. ö tiszta lélek. 3. ö örökké valo. 4 ö véghetetlen., 5 ö el mulhatatlan. 6. ö mindent üsmérö, 7 mindent cselekedhetö, 8. mindenekben magátol függö. hogy ha ezek közül valamelyik héjával volna, nem volna tellyeségel valo tékelletes. nem volna Isten. s. aug. Conf. libr 1. C. 4.

K. mit értesz azon. mikor azt mondod hogy az Isten egyedül valo. Deus est Ens simplex.?

F Azt értem hogy az Istennek nincsen része; hogy valamely részekböl allana, mint az ember.

K Mit értesz azon mikor azt mondod hogy az Isten lélek?

F Azt értem hogy teste nincsen. se formája. se szine. és hogy ötet testi szem, meg nem láthattya

K Hát a szent irás miért beszél az Istennek karjárol. kezéröl. és lábárol.?

F Azért hogy jobban meg értethesse velünk az Istennek munkálkodását.

K mit értesz azon mikor azt mondod hogy az Isten örökké való?

F Azt értem hogy az Istennek se kezdete, se vége nincsen. örökké volt. vagyon. és örökké lészen.

K. Mit értesz azon mikor azt mondod hogy az Isten véghetetlen.?

F Azt értem hogy ö mindenüt vagyon. mindent bé tölt, és hogy semmi hely ötet magában nem foglallya ps. 138. job. 11. isai 66.

K. Mit értesz azon mikor azt mondod hogy az Isten el mulhatatlan.?

F Azt értem hogy az Isten soha semmiben meg nem változhatik.

K Miért mondgya tehát az irás hogy az Isten meg haragszik. hogy meg bánta. és meg változtatta a mit cselekedet, mind ezek nem mutattyáké meg, hogy az Istenben változás vagyon?

F Mikor az irás azt mondgya hogy az Isten meg haragudot, ezzel csak azt akarja velünk meg értetni, hogy meg lássuk külsö képen azö igasságának erejét, de azt nem kel gondolni hogy ö benne változás vagy indulat volna., mert ö meg változtathattya azö munkáját, de meg nem változtathattya az örökké valo szándékát. ö mindenkor egy állapotban vagyon, és ollyan változást csinál teremptet állati közöt. amint néki tettzik. ha szinte azt a változást az irás bánásnak mondgya is. de azt csak azért mondgya. hogy jobban ami értelmünkhöz alkalmaztassa magát. s. aug. Conf. libr 1. C. 4.

K Mit értesz azon mikor azt mondod hogy az Isten mindent üsmér?

F. Azt értem hogy nincsen semmi is el titkolva az ö szemei elöt. ö ugy láttya ajövendöt. valamint amostanit. és az el multat. és leg belsöb titkát is láttya szivünknek ps. 138. rom. 11. 33.

K mit értesz azon hogy az Isten mindent cselekedhetik?

F. Azt értem, hogy nincsen semmi lehetetlen ö nála.

K. Mit értesz azon. mikor azt mondod hogy minden az Istenen áll?

F. Azt értem hogy mindeneket ö teremtett, ös is tarttya azokot, öis ígazgattya, és ugy bánik vélek. amint néki tettzik.

K Mit értesz azon mikor azt mondod hogy mindeneket az Isten teremptet.?

F Azt értem hogy mindeneket ö teremptet semmiböl. és hogy annak elötte semmi nem volt.

K. Mit értesz azon mikor azt mondod, hogy mindeneket az Isten tart meg?

F. Azt értem hogy a teremtet állatok melyek most vannak. meg nem maradhatnának hanem tartaná., és ha el hagyná öket. olly semmivé lennének. valamint teremtések elött. sap 11. 26. ps. 103.

K. mit értesz azon mikor azt mondod hogy az Isten. vezérel mindeneket. és azokal ugy bánik amint néki tettzik.?

F. Azt értem. hogy semmi evilágban nem történik az ö rendelésin. vagy engedelmin kivül.

Magyarázat

Az. az, hogy az Isten örökös ura léven avilágnak. ö igazgat mindeneket; az ö gondviselése pedig különösön vigyáz mindenik teremtett állatnak állapottyára; mindent ö rendel. és mindent amaga dicsöségire fordit., minden jó, az ö rendeléséböl történik, minden dolgot ö amaga végire vezet., aroszat meg engedi hogy abbol nagyob jót vegyen ki., gyakorta nagy nyomoruságokot küld ajókra. de soha el nem hadgya öket, agonoszokot pedig sokszor kedvekre bocsáttya, de ökk azzal viszá élvén, az ö hamiságok, az Isten igasságanak. vagy irgalmaságának meg mutatására fognak lenni,. egy szoval ö mindenkor végben viszi azö szándékát. és minden dolog az ö nagyságának és mindenhatoságának fel magasztalására igyekezik.


3. Articulus.
Hogy csak egy Isten vagyon.

K. Nincsené több egy Istennél?

F. Nincsen több egynél. lehetetlen is hogy több legyen.

K. Miért mondod azt hogy lehetetlen hogy több legyen?

F. Mert lehetetlen meg fogni. hogy két Istenek tellyeségel valo tekélletesek legyenek.

Magyarázat

A tellyeségel valo tekélletesnek. nem kel társának lenni. mivel társ nélkül lenni. az a tekélleteség., és akinek nincsen eza tekélletesége. avalami héjával vagyon., amely Isten pedíg valamely tekélleteség héjával volna. anem volna Isten

tertull. Contra marci. libr 1. C. 3.

K. világos lévén hogy lehetetlen egy Istennél töbnek lenni. miért hát az emberek az egész világon, az elött annyi sok isteneket imádtak?

F. Az. azö elméjeknek vakságátol. és az ö sziveknek meg romlásátol volt. mellyeket avétek okoza nekik.

Magyarázat.

A bizonyos hogy régenten minden nemzetek. sok féle isteneket imádtanak, némellyek anapot, aholdat, a tsillagokot; némellyek az élö. vagy holt embereket. az Istenek közzé számlálták. a görögök, és a romaiak. sok féle utalatos dolgokot tartották isteneknek., romában, minden féle nemzeteknek isteneit imádták. ezt pedíglen nem csak a tudatlan., és közönséges nép cselekedé, hanem még atudosok. a philosophusok is mind egyaránt., miért szenvedtek akeresztények oly kegyetlen üldöztetéseket, három száz esztendeig.? nem egyébért, hanem azért. hogy tsak egy Istent vallottak lenni. szent agoston miért irta az ö csudálatos munkáját. de Civitate Dei. hanem azért hogy el ronttsa sokaságát. hamis isteneiknek. ugyan tsudálhattya az ember. mikor ennek akönyvnek elsö részit olvasa., hogy ez a szent annyit irt apogányok hamis isteneik ellen, de abban az idöben a tellyeségel szükséges volt., azt minden tudgya. mitsoda nagy bajjal lehete végben vinni szent Ambrusnak egy keresztény császárnál., hogy romában meg ne engedgye a gyözedelem oltárának fel állitását., holot a tanács erösen volt azon. hogy ezen hamis istenségnek bálványozásit fel állithassa. st. Ambr. epist 17. 18. ad Imp. valent.

Mind ezekböl meg láttyuk micsoda rettentö vakságban vetette vala avétek az embereket, ebböl apéldábol meg üsmérhettyük azt az igazságot, melyet sz.pál mond. hogy mikor az emberek az Istent el hadgyák. az Isten is el hadgya öket. és akor nincsen ollyan állapot. amelyre nem adgyák magokot. rom. 1. 23.


4. Articulus.
A szenttséges Háromságrol.

K. Nem ujontában valo meg szaporitásaé az. az isteneknek., valamint akeresztények tarttyák, hogy három személy vagyon egy Istenben?

F. Nem, mert ez a három személy csak egy Isten.

K El mondhatnié azt okoságal., hogy az Isten három személyében?

F Igen is el mondhatni, hinni is kel. ezt az igazságot, a melyet tagadni bolondság volna.

K. valyon nem okoság ellen vagyoné az ollyat hinni. a mit meg nem lehet fogni.?

F. mikor abban bizonyosok vagyunk, hogy az Isten mondotta valamely dolgot., azt hinni kel. akár lehesen. akár ne lehessen azt meg fogni, mert aki mas képen tselekeszik., anem üsméri az Istent. aki is örökké valo igazság.

Magyarázat

A mi elménk. igen meg vagyon határozva. sok száz dolgok vannak ollyanok a melyek igazak, és amelyeket mi meg nem foghattyuk., azt kel azért meg visgálni, hogy ha valamely dolog az Isten szavaé vagy nem, ne hogy magunkot meg tsallyuk., de amidön abban bizonyosok vagyunk, hogy azt az Isten nyilatkoztatta ki., valamint akeresztenyek bizonyosok mind azokban a mellyeket aközönséges Romai Anyaszent egyház ád elejekben. ugy mint Istentöl ki nyilatkoztatot dolgot, akor hinni kell. mind azokot adolgokat, a melyeket meg nem foghatunk, az Isten szavának hitelt kel adni., mert se magát,. se mást meg nem tsalhat; az anyaszent egy ház meg üsmervén aki nyilatkoztatot dolgoknak valoságát., a nékünk elég., mivel tudgyuk hogy az anyaszent egy ház meg tsalhatatlan., mi ollyanok is vagyunk eföldön mint a gyermekek, most mindent tsak homályosan látunk., mikor pedíg azt a boldogságot el érjük. akor az a homaly el vétetödik szemeinkröl. és vilagosan meg fogjuk látni. amit most meg nem foghatunk 1 cor. 13. 12. eph. 4. 13.

K. Bizonyosok vagyunké abban hogy az Isten ki nyilatkoztatta a szent haromságnak titkát.?

F. Igen bizonyosak, mert ez az igazság nyilván ki tettzik aszent irásbol. atráditiobol, az anyaszent egy ház is igy hiszi.

K. Mit hiszen ez iránt az anyaszent egy ház?

F. Azt hiszi, hogy az Isten állattyában egy, személyiben három. 1 joan 5. 7.

K kicsoda az a három személy?

F Elsö az Atya. második a Fiu, harmadik a szent lélek.

K. Ez a három személy meg külömböztetiké maga közöt?

F. Igen is meg,. mert az Atya. nem a Fiu, a Fiu nem az Atya. az Atya. és a Fiu. nem a szent Lélek. joan. 8. 16. 15. 26.

K Nem három Isteneké hát ezek?

F. Nem, mert ez a három személy tsak egy Isten., mind a háromnak egy természete. és egy Istensége vagyon. 1 joan. 5. 7.

K. Mind ahárom személy Istené.?

F Igen is. az Atya Isten. a Fiu Isten. a szent lélek Isten. joan. 1. 1. 2. 25. act. 5. 4.

K. Ez a három személy hasonloé egymáshoz?

F Hasonlo mindenben. mind régiségben. meltoságban. és tekélleteségben. aharom személy csak egy Isten.

K Miért nevezik az elsö személyt Atyának?

F. Mert öröktöl fogva szülte a Fiat, a ki is véle egy, és hasonlo Isten., és akit igének, és az Isten bölcseségenek nevezik.

K. Az Atya és a Fiu szeretiké egy mást?

F Igen is szeretik egy mást öröktöl fogvást., és ebböl aszeretetböl származik öröktöl fogvást, a szent háromságnak harmadik személlye., melyet szent Léleknek nevezik. joan. 14. 17.

K Nem egyedül az atyátol származiké hát a szent lélek?

F Nem, mert az atyátol. es fiutol származik a szent Lélek. st aug. libr 4: de trinit. Cap. 20.

K Az atya származotté valamelyik személytöl.?

F Nem, mert az atya eredete amás két személynek.

K. Az Atya régibb hát a Fiunál. és a szent Léleknél, mint hogy ö tölle származnak.?

F. Nem régibb a más kettönél. mert az Atya nem volt soha egy szem pillantásíg is a fiu nélkül. és az Atya és a Fiu nem voltak egy szem pillantásig is a szent Lélek nélkül.

K. Hogy lehet ezt meg fogní?

F. Az Atya nem lehet egy szem pillantásíg is hogy magát ne üsmérje. és magát üsmervén. az ö Fiát, az öröktöl fogva valo igét szülte. Az Atya és a Fiu. nem lehet hogy egy mást ne szerese. és ebböl a szereteböl származik a szent lélek. st aug. serm. 117. de verbis Domini.

K. Lehetneé ezt az igazságot valamely hasonlatoságal. értelmesebbé tenned?

F. Igen távul valo hasonlatoság vagyon a teremptö. és a teremptet állatok közöt. mind azon által, ez, az elmédet segitheti, A világoság anaptol származik és anap eredete avilágoságnak. de mind azon által avilágoság ollyan régi. mint a nap. mert a nap nem lehet egy szem pillantásig is fényeség nélkül. azö fenyeségétöl származik avilágoság és ameleg. ez a hasonlatoság meg mutattya hogy vannak a természetben ollyan dolgok a mellyek ollyan régiek mint az eredet. a melytöl származnak de emeg nem mutattya az Isten szemellye közöt valo több hasonlatoságokot.


Masodik Rész.
Az Istennek munkáirol.


Elsö Articulus.
A világ teremptésiröl.

K. Az Isten hogy üsmértette meg magát magán kivül?

F. Az ö munkái által.

K. Mellyek az Isten munkáji.?

F A világ. az az. az ég, és a föld, és mind a valamit az égg és a föld magában foglal.

K. Az Atyaé, a Fiué, vagy a szent lélek teremtetteé a világot?

F A szent háromság., az Atya. a Fiu. és a szent lélek, mert valamit az Atya cselekeszik., a Fiu, és a szent lélek is cselekszi azt.

K Miért hát avilág teremptésit az Atya Istennek tulajdonittyák. valamint a hiszek egy Istenben vagyon. hiszek egy Istenben minden hato Atyában. menynek és földnek teremtöjében.?

F. Mert az égnek, és a földnek teremtetése, az Isten hatalmának ereje. az Atyának tulajdonittyák pedig mind azt. valami a mindenhatoságot illeti.

Magyarázat

Hogy ezt a feleletet meg lehesen érteni. azt kel meg tudni. hogy noha a szent háromság mind együt munkálodik. de mind azon által vannak ollyan dolgok a mellyeket az Atyának tulajdonittyák némellyeket a fiunak., másokot a szent léleknek. az Atyának tulajdonittyák az Isten mindenhatoságának munkáit. mert ö eredete a más két személynek. vélek is közli mindenhatoságát. és tekélleteségeit. közölvén vélek. természetit. vagy állattyát. principium. A Fiunak tulajdonittyák a bolcseségnek munkáit. mert ö öröktöl fogva valo bölcsesége az Atyának.

A szent Léleknek tulajdonittyák az Isten joságának. és szeretetének munkáit. mert ö az Atyának. és a Fiunak szereteti.

K. Miért teremtette Isten a menyet és a földet?

F. A maga dicsöségiért. hogy meg üsmértesse. szeretesse. imádtassa. szolgáltassa. dicsöitesse magát. és az ö joságát, igasságát, bölcseségét, és atöbb tekélleteségeit. prov. 16. 4. rom 1. 20. 21.

K. Hogy teremtette az Isten az eget és a földet?

F. Mondotta hogy legyen. és lett. parancsolt, az égg, és a föld teremtetett. ps. 148.

K Mícsoda értelme vagyon ennek, mondotta hogy legyen. és lett., leheté az Istennek beszélleni holot se nyelve. se teste nintsen.

F. Az irás nem egyébért éll ezel a szoval. hogy az Isten mondotta.. hanem csak ami gyengeségünkhöz akarta ezel magát alkalmaztatni, és velünk meg értetni,. hogy az Isten mihent akarta az égnek, és a földnek létit, mindgyárt lett, mivel. az Isten mikor valamit akar. mindgyárt meg lesz.

K. Menyi ideje annak. hogy az Isten az eget és a földet teremptette.?

F. Mint egy ött ezer hét száz esztendeje.

K mennyi idö alat teremtette Isten avilágot. és mind azt a mi abban vagyon?

F Az irás azt mondgya hogy hatt nap alat. és a hetedikén meg nyugodot, az az. meg szünt ujj dolgokot teremteni

K. Mit teremte Isten elsöben?

F Az eget. és a földet. de a föld még akor puszta. volt, setéttség is volt. a mélységnek szinén. és az urnak lelke, avizeken hordoztatik vala., az után világoságot teremte. és el választá a világoságot a setéttségtöl.

K Mit teremte Isten. másod napon?

F. A csillagos eget, és el választá a fellyül valo vizeket az alsó vizektöl

K Mit teremte Isten a harmadik napon?

F. El választá a vizet a földtöl. és a föld minden féle füveket, és fákot hoza.

K Mit teremte Isten a negyedik napon?

F. A napot. holdat, és a Csillagokot.

K Mit teremte Isten az ötödik napon.?

F A madarakot és ahalakot.

K mit teremte Isten a hatodik napon?

F. Az oktalan állatokat, csuszo mászo állatokot., és azután az embert. és az aszszonyt, hogy uralkodgyanak minden teremtett állatokon.


2. Articulus.
Az Angyalokról. és az ördögökröl.

K Az Isten teremtetté angyalokot is?

F. Igen is. az irás azt sok helyen mondgya de Mojses arrol világosan nem beszél.

K Micsoda napon teremtette Isten öket?

F Mi nem tudunk arrol semmi bizonyost. az irás arrol nem szól világosan. se a szent Atyák ez iránt meg nem egyeznek magok közöt.

K. kicsodák az Angyalok?

F ollyan lelkes és értelmes teremtett állatok, akik nem azért teremtettek. hogy testben élyenek

K miért mondod azt. hogy az angyalok lelkes állatok.?

F Mert nekik nincsen se testek. se formájok. se szinek. és a magok természetekben, öket meg nem lehet látni. hebr. 1. 14.

K Miért mondod azt. hogy az angyalok értelmes teremtett állatok?

F. mert üsméretek. és értelmek vagyon. valamint az embereknek. de sokal tekélleteseb. mint sem az embereké.

K. miért mondod azt. hogy az angyalok. nem azért teremtettek hogy a testben élyenek?

F. mert azért teremtettek hogy magokban maradgyanak.

Magyarázat

A mi lelkünk is. okos értelmes teremtett állat. de ugy teremtetett. hogy meg egyesüllyön atestel., és aléleknek. atestel valo meg egyesülése által lészen az ember. de az angyalok. nem eszerént vannak., ök ugyan vehetnek fel magokra emberi testett. valamint láttyuk a szent irásban. de ez az ö testel valo meg egyezések. külömbözik attol a meg egyezéstöl. amelyet tett Isten a lélek és a test közé. a lélek azért teremtetett hogy az emberi testel meg egyesüllyön. a halál attol el választtya. de az utolso napon ismét meg egyesül atestel.

K tudunké mi valami bizonyost az angyaloknak számokról?

F Egyebet nem tudunk. hanem hogy azö számok igen sok.

K mindnyájan egy rendbe vannaké az angyalok.?

F A szent irás emlékezetet tészen. a seráphimokrol. chérubimokrol. a királyi székekröl, uraságokrol, birodalmokrol. hatalmaságokrol, menyei erökröl. az archangyalokrol. és az angyalokrol. hebr. 9. 5. Col. 1. 16. eph. 1. 21. thes. 4. 15.

Magyarázat

Három féle rendbe oszttyák rend szerént az angyalokat, az elsö rendben teszik a seraphimokot cherubimokot. és a királyi székeket., a másodikában, az uraságokot, birodalmokot. a harmadikába. a menyei eröket. Archangyalokot, es az angyalokot s. Greg. hom. 34. supr evang.

K miért teremtette az Isten az angyalokat?

F Hogy boldoggá tegye öket. ugyan az Isten meg is adot volt nékik. mindent. a mi szükséges volt az örök életnek el nyerésire.

K Miben áll az örök élet?

F Abban hogy az Istent meg lehessen üsmerni ugy a mint vagyon. és ötet örökké birni. joan. 17.

K mit adot az Isten az angyaloknak hogy ezt a boldogságot el nyerhessék?

F. Igen tiszta értelmet ajonak meg üsmerésére. tellyes akaratot, az ötet valo szeretetre. kegyelmet annak el érésére, és az örök életben valo végig meg maradásra.

K Az angyalok mindnyájan el értéké. az örökké valo boldogságot.?

F. Nem, mert közüllök sokan el vesztették magokot; atöbbi pediglen álhatatosan meg maradtak az Isten kegyélmében.

K hogy hiják. azokot az angyalokot., akik álhatatosan meg maradtak az Isten kegyelmében?

F. jó angyaloknak. vagy csak angyaloknak.

K. Hogy hivják azokot az angyalokat. akik magokot el vesztették?

F. Rosz angyaloknak. ördögoknek. gonosz lelkeknek.

K. A jo angyalok miképen érték el az örök boldogságot?

F. Az Istenhez valo hivségben mindenkor meg maradtak, alázatosok. és engedelmesek voltak parancsolatihoz., az Isten meg jutalmaztatván hüségeket. meg tartotta kegyelmiben. és az örök életet el érték.

K. A rosz angyalok hogy vesztették el magokot?

F. kevélységek által magokba fel emelkedtek. az Isten hatalma alol magokot meg akarták vonni, és hozája hasonlo akartak lenni. ez okáért a nyomoruságnak melységiben vettettek.

K A rosz angyalokot miért vetette a kevélység a nyomoruságba.?

F Mert az igen nagy ígasságtalanság. hogy a teremtett állatok. a Teremptöjöktöl kivánnyanak el válni, ellenben pedig. az igen igasságos dolog. hogy az Isten, aki ellene áll a kevélyeknek. meg mutassa haragját és hatalmát. ezeknek a kevély teremtett állatoknak. és hogy büntetésül az örökös tüzre vesse öket. 2 petr. 2. 4. s. jud. 3. 6.

K Az ördögök mindnyájan apokolban vannaké.?

F mindnyájan szenvedik az örökké valo kint. de sok közüllök alevegö égben vannak. valamint sz. pál is öket, a levegö égben valo hatalmasoknak nevezi. eph. 2. 6. matth. 12.

K Az ördögök. miért vannak a levegö égben el széledve, és meddig lésznek ót?

F Az itélet napig, az Isten engedelméböl., az ö hamiságok pedig arra viszi öket. hogy az embereket el veszesék. szüntelen körülöttek járnak. valamint az ordito oroszlányok, hogy öket el nyeljék. azon is vannak hogy meg tsallyák öket. valamint a kigyok., az Isten ezeket meg engedi azért. hogy az emberek magokra vigyázanak., imádkozanak., magokot meg erösittsék. az Isten beszédivel. és hogy a hittel éllyenek. matth. 8. 2 petr. 2. 4. eph. 6. 13.

K. Az ördögöknek vagyoné nagy hatalmok arra. hogy el veszesék az embereket?

F. A kristus el jövetele elött az ö hatalmok igen nagy volt., a világban ökk uralkodtak. az egész emberek alájok voltak vettetve a vétek által. és csak nem mindnyájan öket imádták. 1 petr.5.8. A kristus el jövén. el vette hatalmakot halála, és fel támadása által., meg gyözte az erös sereget. ki üzte öket az országból. a melyet birtak, és gyözedelmet vett az emberi nemzet ellenségin. Colos.2.25. az oltátol fogvást az ördögnek hatalma meg vagyon kötve. nem is tarttya a keresztényeket hatalma alatt. hanem csak azokot akik akarattal adgyák alája magokot. avétek által., de néki ezer mestersége vagyon hogy öket töriben ejttse, luk.11.2. eph.6. világ végin az antichristus el jövetelekor az emberek hamissági miat. az ördögnek nagyob hatalma lészen. de az igen keveset fog tartani, mert akristus azt el fogja oltani, az ördögöket. és az Istenteleneket apokolba veti. és a szenteket gyözedelmesen viszi magával menyekben. hogy bennek, és ö vélek uralkodgyék örökké. apoc.21.2.

K. Az angyalok hol vannak. és micsoda az ö foglalatoságok.?

F. Az égben, szüntelen az Isten elött. ötet láttyák, imádgyák, áldgyák, és örökül hozája vannak kapcsolva., ökk az Istennek szolgai. készek mindenkor neki engedelmeskedni. övélek is viteti végben parancsolatit. melyek az embereket illetik, tob.12.15. matth.18.10. hebr.1.14. ps.102.

K. mit cselekesznek. az angyalok. az emberek iránt.?

F. 1. ökk mutattyák bé. Istennek, az embereknek imádságokat. 2. Az Isten ö általok nyilatkoztattya ki akarattyát az embereknek. vagy ö vélek vitett végben valamely nagy dolgokat. josué.6.3. birák. 2. 2. tob. 3. 25. luk. 1. 11. act. 1. 12. 27. 3. Az Isten öket az anyaszent egy házának. és minden hiveknek örzésekre rendelte, matth. 18. 10. act. 12. 15.

K A hitetleneknek vagyoné örzö angyalok?

F Ez iránt a szent Atyák meg nem egyeznek együt. a szent irás is semmi bizonyost nem mond erröl. st hier. supr. s. matth. 18.


3. Articulus.
Az Embernek Teremptetésiröl.

K. Mellyik leg tekélleteseb állat az angyalok után?

F. Az ember. mert ö okos teremtett állat. az Isten képére. és hasonlatoságára teremtetett.

K Miért mondod azt hogy az ember okos teremtett állat?

F. mert az ember esmerettségel, és külömböztetésel munkálodik. tudgya mit. és miért tselekeszi.

K. miért mondod hogy az ember az Isten képére és hasonlatoságára teremtetet.?

F. Mert az ember az Istentöl vette a lelket. értelmet. akaratot,. és aszabadságot, ezek nem illetvén a több teremtett állatokot. ki veszem az angyalokat. az Isten mind ezek által. ugy mondván. beléje oltotta az ö képit. és hasonlatoságát., mert mivel az Isten lélek, az ö értelme, akarattya. és szabadsága; leg nagyob tekélleteségei az ö Isteni természetének. joan. 4. 24. st aug. libr 1. de Gen.

K. miért tekélleteseb teremtett állatok az angyalok. az embernél?

F mert az angyalok sokal inkáb közelitenek hasonlatoságokban az Istenhez. ök tiszta lelkek., az ember pedig testböl, és lélekböl álván, csak a lelkiért hasonlit az Istenhez, a mely is néki csak egyik része.

K Mikor teremté az Isten az embert?

F. A világ teremtésinek hatodik napján, amint már meg mondottuk.

K Hogy teremtette az Isten az embert?

F. földböl teremtette az ö testét. és meg elevenitette azt a testet., okos lelket adván abban, mivel az emberi test életinek leg föveb. éltetöje azokos lélek, st aug. libr 15 de civ dei c. 24.

K Micsoda az okos lélek?

F. A meg halhatatlan lélek. az Isten azt ugy teremtette hogy az emberi testel meg egyesüllyön.

K. Hogy tudgyuk mi azt hogy a mi lelkünk lélek. és meg halhatatlan si anima nostra sit spiritualis.?

F Minket arra a hit. és az okoság meg tanit.

Magyarázat

A hitt, és a vallás minket arra meg tanit a szent irásbol. Az okoság pedig azt tanyittya. hogy ha alélek. lelki állat, meg is halhatatlan, mivel csak a halando, ami meg rothadhat, és csak a rothadhat meg. a melynek részei el válhatnak egy mástol. a mi pedig lelki, az el oszolhatatlan, és azért el rothadatlan. A lélek tehát lelki. állat, mivel minden a mi gondolkodik. és a mi amaga gondolatirol emlékezik. alelki állat, mivel atestnek nem lehet gondolkodni. se okoskodni, lehetetlen hogy a gondolat test legyen, se hogy a test gondolat legyen., abban pedig nem kételkedhetünk. hogy ne gondolkodnánk., ne üsmernénk., ne akarnánk. ne emlékeznénk, az a kételkedés. azon, hogy ha gondolkodunké vagy sem, önnön maga a gondolat vagyon tehát mi bennünk ollyan lelki kezdet. amely minket gondolkodtat, és ugyan ez a kezdet az, amelyet okos léleknek nevezik. s. aug. de immort. ani.

K. miképpen teremtette Isten, az elsö ember lelkét?

F. semmiböl teremtette, az Isten eképpen is teremt minden lelkeket.

Magyarázat

Szent Agoston nem akara semmit végezni aléleknek eredeteröl valo kérdésröl, hogy ha azIsten teremtéé mindenik lelket, vagy hogy minden ember lelke. az ádám lelkétöl veszen eredetet., szent hieronimus, szent ambrus, szent athanásius, és csak nem mindnyájan a szent atyák. azt tanittyák., hogy az Isten teremti mindenik lelket., a több theologusok is ezt tanittyák, ez is egyezik meg inkáb a szent irásal. ps. 32. 15 hebr. 12 9. s. cyrill. alex. libr 1. supr s. joan. c 9. s Athanas. libr. 1. Contra pag.

K. Az Isten hasonlo képen teremtéé az elsö Aszonyt, valamint az embert?

F mind egyikének. mind a másikának lelkét hasonlo képpen teremté. de az Aszszonynak. testét nem földböl teremté mint a férfiét. hanem álmat bocsátvan ádámra, egy oldal tsonttyát ki vévé néki. és abbol formálá Évát.

K. Miért tselekedék az Isten eszerént?

F Hogy meg mutassa a férfiu. és az aszszony közöt lévö nagy egyeséget aházaságban., hogy az ember el is mondhassa hogy az aszszony, az ö tsonttyábol valo tsont. és azö testéböl valo test. gen. 2. 21.

K. Jelenteé valamit az az álom. melyet az Isten bocsáta ádámra?

F Ez igen nagy titkot jelente. mert valamint az Isten az aszszonyt formálá a férfiu tsonttyábol. álmában, ugy a kristus is az ö szent vérivel és halálával. formálá, és meg válhatatlanul egyesedék meg az anyaszent egy házal. ugyan azért is mondgya szent pál. hogy mi akristus tagjai vagyunk és hogy a házaság., a kristus és az Anyaszent egy ház közöt valo edgyeséget jelenti. eph. 5. 30. 32.


4. Articulus.
A Földi paradicsomrol, és az artatlanságnak voltárol.

K Hová tévé Isten ádámot teremtése után?

F. A földi paradicsomba hogy ót lakjék. és azt mivellye.

K mi volt az a földi paradícsom?

F. Az igen kies hely volt a melyben az Isten minden féle fakot tett vala. a melyék gyönyörködteték a szemet. azok közöt. vala az életnek fája. a jó, és a gonosz tudásának fája.

K. micsodás volt az életnek fája?

F. Az ollyan fa vala. amelynek gyümöltse szent agoston szerént. meg oltalmazta volna az embert az öregségtöl és ahaláltol. s. aug. de civitt. Dei. libr. 14. c. 29.

K. miért neveztetet a jó. és a gonosz meg tudása fájának?

F. Bizonyos tulajdonságira valo nézve. a melyeket okozot volna.

Magyarázat

Hogy ezt a feleletet meg lehesen érteni, azt meg kel tudni. hogy az Isten meg engedte vala az embernek, hogy ehetik a paradicsomban lévö mindenik fának gyümölcséböl. tsak éppen annak a fának gyümölcséböl nem ehetik. a melyet az irás. jonak s’. gonosznak meg tudása fájának. nevezi., eszerént neveztetett., mert ha az ember az Istennek engedelmeskedet volna és ennek a fának gyümölcséböl nem ett volna. boldogságban maradot volna. és a jót meg üsmérte volna, de mint hogy Istennek nem engedelmeskedet, nyomoruságban esett, és a gonoszt meg üsmérte, s. aug. de civitt. dei. libr. 14. C. 17.

K Ennek a fának gyümöltse rosz volté magában.?

F ollyan jó volt valamint a többi, az Isten azért tiltotta vala meg az embernek. hogy meg probállya. az ö engedelmeségit. s. aug. de civit dei libr 14. C. 12.

K miért teremtette Isten az embert?

F hogy ötet boldogá tegye, valamint az Angyalokat, és magát véle közöllye. örökké

K Az angyalok. és az emberek nem lehetneké. más képpen boldogok, hanem ha az Istent birják?

F Nem, mert atekélleteségel valo boldogság az. amidön minden meg vagyon a mit csak lehet kivánni, ugy annyira hogy már ne lehesen többet kivánni, se semmitöl félni. az az örökös jószág pedig az Isten. akit hogy ha birják. már többet nem lehet kivánni. se félni. minden más joszág mulando., tsak gyengén. és kevés ideig töltheti bé az elmét. és a szivet. st aug. libr 1. de Conff. Cap 1..

K. Mit kelletet volna Adámnak, es Évának. cselekedni.? hogy azt a boldogságot el érhették volna. amelyért teremtettek volt?

F. Az Istenhez valo egész engedelmeségben kelletet volna nékik élni. öhozzája kapcsolni magokot., ötet imádni mint örökös urokat, békeségben és edgyeségben élni magok közöt, egy szoval az Istent kelletet volna szeretniek mindenek felet. és a meg tiltot gyümölcsben nem enni.

K hogy hogy tudhatták volna ök azt hogy eszerént kelletet volna cselekedniek.?

F Az Isten szivekben oltotta volt ezt a nagy köteleséget, és nékik meg parancsolta volt. hogy ne nyullyanak a meg tiltot gyümölcshöz.

K. könnyü lett volnaé nékik végben vinni ezeket a köteleségeket.?

F. Igen is könnyü., mert az Isten öket teremtvén meg áldotta volt. mint testi, mind lelki áldásokkal, a mellyek könnyüé tehették azoknak végben vitelét. s. aug. de civit Dei. libr. 14. C. 15.

K mellyek azok a testi áldások. mellyeket vettek volt Istentöl?

F. A testnek mindenkori egésségben valo léte, a mely semmi betegség. se a halál alá nem vettetett volna, s. aug. de Civit Dei libr. 14. C. 10 et 29.

K Mellyek azok a lelki áldások mellyeket vettek volt?

F. Az ö lelkek egyenes. világos, és igasságos állapotban teremtetett volt. Eccles. 7. Ephes 4.

Magyarázat

1. ökk. minden természet béli világosságot vettek volt az Istentöl. semmi ártalmas tudatlanság bennek nem volt. semmi fogyatkozás az itéletben és az okoságban meg nem homalyositotta az ö elméjeknek szépségit. 2. Egész szabadságban lévén. azt cselekedhették. amit akartak, és az ö akarattyok. egyenes és ajora volt hajlando. 3. A testi kivánságoknak ök urai voltak, mindenkor egyaránsu állapotban, mindenkor tsendeségben.. 4. Az Isten adot volt nékik. minden segittséget és kegyelmet. a mellyekel el érhették volna, hogy ha akarták volna az örökké valo életet. de a mellyek nelkül azt el nem érhették volna 5. mind ezeket az áldásokot., ökk nem tsak magokért birták., hanem az egész maradékokra terjedet volna s. aug. de civit Dei libr. 14. C. 20. 26. 29.


3. Rész.
Az Embernek vétkiröl. és hogy mikk követték azt
a vétket.


1. Articulus.
Az elsö embereknek vétkiröl.

K Az emberek meg tartottáké sokáíg az ártatlanságban lévö állapotnak hasznát?

F. Nem. mert azokot csak hamar el veszték. engedetlenségek miat.

K. miben valának engedetlenek az Istenhez.?

F Abban hogy a meg tiltot gyümölcsben ettenek.

K. Hogy vevék magokot arra hogy abbol a gyümölcsböl egyenek.?

F Éva meg hagyá magát csalatni az ördögtöl. és minek utánna abbol ett volna, ádámnak is ada belölle., a ki is hasonlo képpen evék abbol.

K Hogy tsalá meg az ördög Évát.?

F kigyó képiben öltözék. és azt mondá évának. hogy ha abbol a gyümölcsböl ennék, hasonlok lennének az Istenhez. meg nem halnának, es meg üsmernék a jót. és a gonoszt.

K Miért kiváná az ördög meg tsalni az embereket?

F Irigységböl, hogy azt a boldogságot a mellyért teremtettek volt., el veszeszthesse vélek. és hogy ollyan nyomorultaká tegye öket. valamint maga.

K. Éva micsoda indulatbol hagyá magát meg tsalatni az ördögtöl?

F. A kevélységböl. a tudásnak kivánságábol, és a mértékletlenségböl.

Magyarázat

A kevélységböl, mert az Istenhez hasonlo akara lenni. fel is támada teremtöje ellen

A tudásnak kivánságábol, mert meg akará probálni. hogy ha ugyan valojában meg tudgyaé ajót és agonoszt. ha a gyümölcsböl eszik.

mértékletlenségböl. mert mivel a gyümölcs szép vala aszemnek. meg nem türköztethetvén magát. meg akará azt is probálni. ha ollyan kedves volnaé a száj iznek is. s. Chrysost. hom. 16. supr. genes.

K Adámot hasonlo indulat vivéé arra. hogy az Istent meg bánttsa. valamint Évát?

F. szent Agoston sok helyt mondgya., hogy az ádám vétkének. a leg elsö kezdete. akevélység vala. az után a tudásnak kivánsága, a mértékletlenség. és a feleségihez valo kedv keresés. a több szent atyák is hasonlot mondanak erröl. s. aug. de civit Dei libr. 14. c. 13. serm. 1. supr. ps. 70.

K Az ádám vétke nagy valaé?

F. szent agoston. ezt a vétket. ki mondhatatlan nagyságunak mondgya. manual. ad lauren. C. 45. libr. 8.

El itélhetni ennek avéteknek nagyságát. az Istennek méltoságárol, akinek által hágta parancsolattyát. és hogy mitsoda veszedelmes dolgok követik ezt a vétket.


2 Articulus
Az elsö Ember vétkinek büntetésiröl, es az eredendö
vétekröl.

K Mit cselekedének az emberek, mindgyárt vétkezések után.?

F. Magokat mezitelen látván. azt szégyenlék, és fige fának levelével bé fedezék magokat.

K. Miért kezdödék csak avétek után ez a szégyen?

F. mert tsak akor kezdék érezni. atestnek. a lélek ellen valo fel támadását.. s. aug. de civit Dei. libr. 14. C. 17.

K Az Isten büntetetlen hagyáé. az ádám, és az Éva vétkét?

F. Nem mert meg bünteté öket személyekben. és az ö maradékoknak személyekben.

1. Az ö testek minden féle nyavalyák és a halál alá vetteték.

2. Az ö lelkek. a tudatlanságban. és a rosz kivánságokban esék., és szabadságok meg gyengüle

3. El veszték azt a hatalmat. a melyet az Isten adot vala nékik az állatokon., mert mivel hogy fel támadának teremtöjök ellen., azért minden fel támada ellenek.

4. Az. Isten azt mondá az embernek, hogy a föld nem teremne többé magátol egyebet tövisnél. és hogy orczájának veritékivel enné kenyerét.

Az aszszonynak meg mondá, meg sokasittom felette igen a te fájdalmidot. és ate méhedben valo fogadásodnak fajdalmit. fajdalomal szülöd magzatidot. a te akaratod. férjednek birodalmában lészen. és te. az ö hatalma alat lészesz.

5. A paradicsombol szégyen vallásal ki üzetenek, a melyben azután viszá nem térhetének.

6. Az ördög hatalma alá esének..

7. Az. égg. a melyért teremtettek vala. ö elöttök bé záraték. és magoknak örök kárhozatot érdemlének.

K. mit értesz a rosz kivánságon. a melyben mondod hogy az emberek estek bünok büntetésiért?

F. Értem a roszra valo hajlandoságot., ennek a hajlandoságnak pedig három ága vagyon. ahonnét minden vétkek erednek, azért is hija ezt a három ágat szent jános. a test kivánságanak., a szem bujálkodásának., és az élet kevélységenek, 1 joan. 2. 16.

K Az ádam vétke miért büntettették meg. ezekben arosz kivanságokban valo esessel?

F mert ezen három vétkek által lettek akaratbol valo engedetlenekké az Istenhez.

K Az embernek szabadságát miben gyengitette meg az vétek?

F. Abban. hogy vétkezése után. nem volt már ollyan hajlando ajóra. mint annak elötte. Conc. trid. sess. 5.

K Az ádám. es az Eva. vetkinek. micsoda büntetése volt maradékjokba?

F ugyan azon. mely ömagokba volt. mert azért születünk mindnyájan nyomoruságokra, alája vettetve lévén ahalálnak, atudatlanságnak. ahárom féle rosz kivánságoknak, rabjai, avéteknek, es az ördögnek, ellenségi pedig az Istennek, a haragnak fiai. és érdemesek a kárhozatra. act. 17. 30. rom. 5. 10. 12. 16. ephes. 2. 3.

K. Igasságosé. hogy az ádám, és az Éva maradéki meg büntettessenek, ollyan vétekért melyet ök nem cselekedtenek?

F Az Istennek itéleti meg foghatatlanok., de véghetetlen igasságuak. az emberek mindnyájan vétkesek. a vétekért mindnyájan eredendö bünben születnek., igasságal viselik tehát a büntetést. rom. 5. 12.

K. Hogy hogy lehet a. hogy mi bünben születessünk ollyan vétekért., amelyet még születésünk elött tselekedtenek.?

F. Mi mindnyájan olly ki mondhatatlan képen voltunk foglalva ami elsö atyánkba. hogy mindnyájan vétkeztünk mondgya szent pál. ö benne. rom 5. 12.

K De a nem meg foghatatlan dologé. hogy mindenik embernek a lelke. a kit is az Isten tisztán és mocsok nélkül teremtett, a atestel valo meg edgyesülésiért ollyan vetket vegyen magához a melyet annyi száz esztendövel az elött tselekedtenek. és hogy ahalando testnek. meg romlásában. a lélek is reszesüllyön.?

F Azt meg kel vallani, hogy az eredendö bün. meg foghatatlan titok. de az ember is meg foghatatlan enelkül a vétek nélkül, mindent amit látunk. vagy erezünk magunkban. nagyot, vagy alacsont,. bizonyságot tészen ollyan teremtett állat nyomoruságának nagy voltárol, a mely meg romlott. de nem amaga természete által. hanem a vétek által. a hivek mindnyájan erösen hiszik az eredendö véteknek valoságát. érzik is annak nyomoruságát. az Isten ezt világosan ki nyilatkoztatta a szent irásban, az anyaszent egy ház ezt mindenkor igy tanitotta. és ugyan erre a hitelre is vagyon fel állitva avallás ps. 50. 7. rom. 5. 12. 2 Cor. 5. 30 14. ephes. 2. 3.


3. Articulus.
A Meg váltonak szükséges voltárol. és az iránta
valo igéretröl.

K. Hová lettek volna az emberek. hogy ha az Isten érdemek szerént bánt volna vélek.?

F. tellyeségel el hagyatattak volna az Istentöl, valamint az ördögök. és az örök kárhozatra itéltettek volna valamint ökk.

K Nem lehetet volnaé nékik magokban térni. penitentziát tartani, bocsánatot kérni. és nyerni Istentöl?

F. A meg romlás, melyben el merült vala az emberi nemzet avétek által, oly nagy volt. hogy az emberek mindenkor szerették volna avétket. nem hogy még azt siratták volna., meg sem üsmerték volna foganatosan a magok nyomoruságokat, hogy ha csak az Isten kegyelme meg ne világositotta volna szemeket, és meg nem szállotta volna sziveket; hogy nyomoruságokot meg láthassák., De ámbar meg üsmerték volna is magoktol anyomoruságot, ámbár az Istenhez kiáltottak volnais. mind ezek haszontalan lettek volna az üdveségre, mert ökk soha magoktol eleget nem tehettek volna az Isten ellen tett vétekért. se az ö igasságát. meg nem tsendesithették volna a mely, a meg bántodáshoz. illendö elég tételt kivánt.

K Az emberek nyomorusága meg orvosolhatatlan vala tehát?

F. Igen is. hogy ha az Isten ingyen valo joságábol. irgalmaságát nem mutatta volna hozájok.

K Micsoda irgalmaságát. mutatta Isten az emberekhez?

F. Ez az irgalmaság. ki mondhatatlan nagyságu. és meg foghatatlan., mert az Isten oly igen szerette evilágot, hogy az ö edgy fiát adta. a bünös emberek meg váltására. Az Ige testé lett. aBoldogságos szüznek méhiben. ö minket meg békeltete Istennel. halála által. amennyeknek kapuját nékünk meg nyittá fel támadása. és menyben menetele által, bennünket a maga tudományára tanitta, tsuda tételeivel magához térite., a szent lélek által meg ujita. kegyelmével., és a szenttségekel. meg erösitte. és táplála. az ö áldozattya által, meg szentele, bé mutata. és érdemeseké téve minket Isten elött. A kristus Jésus a mi közben járonk, gondviselönk. és fejünk., ö meg gyözte érettünk az ördögöt. a keresztfán. eröt is veszen rajta mi bennünk. minden nap a kisértetekben, amidön hiven élünk kegyelmével., amennyekben. uralkodtatni is fog bennünket örökösön, ha álhatatosan végig meg maradunk.

K Mindgyárt a vétek után. tselekedéé az Isten az emberekel ezt a nagy irgalmaságot?

F. Nem, hanem az Isten akor erröl ígéretet téve. és a vétektöl fogvást. leg aláb négy ezer esztendö mulva jött le az Istennek Fia e földre.

K Micsoda formába igéré Isten az embereknek. hogy nékik meg váltot fogg küldeni?

F. Az Isten meg átkozá. a kigyot. amely is eszközül vala az ördögnek. az emberek el vesztésére. meg átkozván a kigyót, mondá. hogy ellenkezést szerzek te közötted, és az emberek közöt. és az Aszszonyi állat meg töri a kígyonak fejét.

K. Micsoda értelme vagyon ezeknek a szoknak.?

F. A. hogy az emberek természet szerént fogják utálni akígyót. a melyen az ördőgöt kel érteni. az ember, és az ördögök közöt valo ellenkezés meg békélhetetlen leszen; és hogy egy szüztöl. fog születni a világ meg váltoja. a ki is el ronttya az ördög birodalmát.

K Micsoda néven hitták az üdvezitöt minek elötte e világra jött volna

F. A prophéták. egy nehány nevet adtak néki. de legg inkáb ezen a néven hitták. meg válto. Messiás. kristus.


4 dik. Rész
Az ember esetitöl fogva. a messiás el jöveteléig
a vallásnak. rövideden valo historiája.


1 Articulus
Hogy miért nem küldötte el az Isten a messiást mindgyárt
avétek után, és hogy mint kelleték cselekedni az embereknek,
hogy magokot meg szentelhessék, el jöveteléig,

K. Miért nem küldé el az Isten a messiást a földre, mindgyárt. az ádám, és az eva vétkezések után?

F: Sok nagy okokra valo nézve.. 1. Azért hogy meg éreztesse az emberekel. hoszas proba után, az ö magok gyenge voltokot, rom. 8. 3. 11. 32. st aug. supra ps. 102.

2. Azért hogy az emberek. látván szükségeket, suhajttsák azt a meg váltot. és aztot buzgoságal kérjék, valamint cselekedtek. az ó testamentumban lévö szentek. jákob. genes. 49. 18. mojses. exod. 4. 23.

3. Azért hogy annak a meg váltonak. nagy voltárol. elöre valo jeleit adgya, ki hirdetetvén a prophéták által. még elöre sok idövel. minden részeit. az ö születésének, életének, halálának, el temetettésinek. és fel támadásának, és hogy micsoda változást fog teni e földön. act. 10. 43.

4. végtire. az Isten azt akarta. hogy önnön magok. a világban történt dolgok, legyenek ki hirdetöji mind annak; aminek kelletet meg lenni a messiás alat, ugy hogy, mind azok. kik meg fognak térni, a messiás predikálására, vagy az ö tanitványiéra, meg üsmérhessék az el mult dolgokból, azoknak figuráit,. a melyek történnek idejekben. és illyen formában. minden segittse ö elöttök. tiszteletesebbé tenni a valást. és öket a kristushoz kapcsolni cor. 10. 6. 2. gal. 4. 24. hebr. 8. 5. st. aug. de catechisandis rudibus. Cap. 20

K. mivel hogy a messiás négy ezer esztendö mulva jöt ell. a vétek után., mindnyájan az emberek kik azon idö alat éltenek, tehát el kárhoztanak? mert akár mint igyekeztenek is. de soha eleget nem tehettek az Isten igasságának. melyet meg bántota volt az ádám vetke, melyért. mindenek vétkesen születnek.

F. Az Isten ezt a nyomoruságot még elöre meg orvosolta, a messiásnak eleget kelleték tenni minden emberek vétkiért. mind azokéért kik elötte éltenek, mind pedig kik utánna jöttenek.

A messiásnak. ezen elég tételére. és érdemeire valo nézve. az emberektöl lehete, még eljövetele elöt, magokot meg szentelni, és bünök bocsánattyát nyerni. de a menynek kapuját csak a messiásnak lehete fel nyitani, ö néki kelleték oda elsöben bé menni, és öket oda vezetni. ugyan azért is mondgya sz. pál, hogy az ó testamentumbéli szentek, csak velünk vehették el a jutalmat hebr. 11. 39. 40.

K. mit kelleték cselekedni az embereknek. a messiás el jövetele elött, hogy magokot meg szentelhessék?

F. 1. Az egy Istenben kelleték hinni, ötet imádni, szolgálni. és szeretni mindenek felet.

2. A meg váltot várni, és abban reménleni.

3. kelleték felebarattyát szeretni. mint önnön magát, minden igasságtalanságot el kelleték kerülni, az igazán valo okosságnak, és a lelki üsméretnek törvénye szerént élni,

Közönségesen evala kötelesége az egész földön lévö nepeknek a messiás elöt., de azon kivül. a sidok. akikröl fogunk szolani, tartoztanak hivségesen meg tartani a mojses törvényit, és hinni mind azt. amit az Isten ki nyilatkoztatot nekik.

E szerént élvén., az embereknek lehete meg szentelni magokot a messiás el jövetele elöt., mert másként, magokot el vesztették. és kárhozatra vetették.

K. E szerént élteneké az emberek?

F. A számok azoknak, kik magokot meg szentelték volna a messiás el jövetele elöt, igen kevés., még a sidok közül is. annál inkáb. atöb népek közül, mind ezeket különösön meg láttyuk. st. aug. supr. Cap. 3. de epist ad galat. vers. 30..

K. Miért engedé meg az Isten hogy annyi sok számu nép. el veszen a messiás eljövetele elött?

F. 1. Az Isten meg akarta üsmértetni az emberekel. az illyen proba után., az okoságnak magára el hagyatatot meg romlását. és azt is. hogy nem volt tökélletes az a törvény. mely a köre volt irva, szükséges volt a messiásnak kegyelme, hogy azt lehessen mivelni, amit a természet szerént valo okoság, és atörvény, nem miveltethettek., rom. 8. 3.

2. Az Isten nem volt annak oka., ha ök el vesztették magokot, mivel ökk, magok vesztették el magokot szán szándékal, és az Isten. a maga igasságát tekintvén. az ö meg romlásokban hadta öket. és az által nagyob fényeségel mutatta ki az ö irgalmasságát, azokhoz akevés számuakhoz, kik magokot meg szentelték., és azokban a kevés számuakban, meg mutatta még elöre, hogy mit fog munkálodni a messiás az egész földön. el jövetele után., és hogy mi legyen akeresztényi kegyelem., az igasságos is volt, hogy az a kegyelem ne lenne ollyan bövséges. a messiás elöt, mint amelynek. kelletet lenni eljövetele után. rom. 9. 23. st leo. serm. 4. supr nativ. jes Chr.

3. Azt is el mondhatni, hogy a sidok közöt is. azok a kevés számuak. kik magokot meg szenteltek. a messiás elöt., azokhoz képest kik magokot el vesztették, jelentették. azt,. a mit maga a messiás mondot. hogy sokan vannak a hivatalosok., de kevesen aválasztottak.


2. Articulus
Hogy Ádám, Eva. és ezeknek maradéki. miképpen éltenek.
az eset után.

K. Adam, és eva. mi formában viselék magokot. a midön ki üzetének. a paradicsomból.?

F. Az Isten irgalmaságot tett vélek. és a penitencia tartás által meg szentelték magokot. sap. 10. 1. st Iren. lib. 3. cap. 30. 33. 34.

K. az esetek. elött. volté gyermekek?

F. csak az esetek után lett gyermekek. ugyan ettöl is vagyon hogy az emberek. eredendö vétekben születnek. gen. 4. 2. rom. 5.

K. Az emberek mindnyájan. ádamtol. és évátol származnak tehát.?

F. igen is. azért is az irás. Évát, az élők annyának nevezi. gen. 3. 20.

K. miért akarta az Isten. hogy az emberi nemzet egy embertöl származék?

F. azért, hogy az embereket arra köteleze. hogy egy mást ugy szeressék. mint attyok fiait,: ugyan ezert is mondgya a kristus, hogy minden emberek. felebarátink. luc. 10. 27. st aug. lib. 1. 12. de civ dei.

K. Ádámnak. és evának, sok számu gyermekei voltanaké?

F. igen sok számuak voltanak, mivel továb éltenek. kilencz száz esztendönél, és mivel az Isten azt akarta. hogy ö töllök szaporodgyék el a világ, nagy szaporaságot is engedet nékik.

K tudgyuké mi a számát, és a neveit az adam fiainak.?

F. az irás nem mondgya azoknak számát, és csak hármat nevez. Caint, abelt, és sethet,

K. miert hogy az irás csak ezt a hármat nevezi?

F. mert az Isten csak annyiban akarta nekünk meg mutatni az irásban az emberek historiáit, amennyiben a használhat a vallás meg üsmérésére. a pedig elegendö avallás meg üsmérésére. hogy tudgyuk különösön Cainnak, ábelnek, és sethnek aneveket., és közönségesen azt tudgyuk, hogy ádámnak sok számu fiai voltanak ezeken kivül, kik el terjedének az egész földre,, és az után azoknak maradéki. st. aug. lib. 15. de civ. dei Cap. 15.

K. Mit tanyit az irás kain felöl.

F. hogy ö elsö szülötte volt ádámnak., hogy mezei munkás volt: hogy ö földi gyümölcsöt ajánlot az Istennek: hogy se maga. se az ajándéka nem volt kedves Isten elött., hogy az öttsét ábelt meg ölé, irigységböl., mert az Isten kedvesen vette az ábel áldozattyát. hogy az Isten ötet meg átkozta; és vétkinek büntetésiért, mindenkor vándorlo, és bujdoso volt a földön., hogy az Isten jelt tett rea, hogy ötet meg ne öllyek, hogy ö egy várost épite, amely várost nevezé enochnak. a fia nevére.

K. mit tanyit az irás ábel felöl.?

F. hogy ádámnak második fia volt. hogy juhász volt: hogy az Istennek. az elsököt, a leg szebbeket. és a kövérebbeket: ajánlotta. hogy az Isten kedvesen tekintette., mind magát. mind ajándékját. hogy ötet Cain a báttya, meg ölé., és hogy az ö vérének kiáltása fel hata az Isten széke eleiben, bószu állást kérvén.

K. mit tanyit az irás seth felöl?

F hogy ábel halála után jöt evilágra., hogy szentül élt, hogy az ö maradéki közöt továb meg marada a buzgoság., mint sem a Cain maradéki közöt,, és hogy ö tölle származot a kristus familiája.

K. mire tanyit minket a Cain. és az ábel historiájok. avallásra valo nézve.?

F. 1. Ebben akét atyafiban. két féle társaságnak képit láttyuk., akiknek együt kel élni a földön, világ végiig.

2. Ábel. a kristust jelentette. Cain a sidokot.

K. mit értesz azon akét társaságon. akiknek együt kel élni világ végiig.?

F. Értem a jóknak, és a roszaknak társaságokot., akik csak világ végin lesznek egy mástol el választva, és a kik, mind addig elegyesen leszen. egyik a másikával. sz.agoston. az Isten városának, vagy mennyei városnak nevezi a jók társaságát., és földi városnak, a roszak társaságát. lib. 11. 15. de Civ. dei. Cap. 1. in ps. 61.

K. miért nevezi sz.agoston. az Isten városának. a jók társaságát.?

F. mert ez a név. sok helyt emlitetik a sz.irásban; a melyen ezt a sz. társaságot kel érteni, a ki is idegen e földön, a ki evilági jókhoz nem ragaszkodik., aki csak Istenért éll, és aki ugy tekinti az eget, mint hazáját. de Civ dei. lib. 14. Cap. 28.

K. miért nevezi földi városnak a gonoszak társaságát?

F. mert annak, a ki ehez a társasághoz tartozik, minden hajlandosága a. hogy a földi dolgokhoz ragaszkodgyék. minden boldogságát abban tarttsa hogy a földi jokal. gyönyörüségekel. és tiszteletekel. élhessen, hogy a földön uralkodhassék. mind cselekedetit arra a mulando boldogságra fordittsa, söt még avallásbéli cselekedeteit is, és hogy, utállya, üldöze, szomorgassa, mind azokot. kik meg akarnák valamiben. gátolni. abban aboldogságában. melyet keres eföldön, st aug. de Civ. dei. lib. 14. Cap. 28.

K Cain miben volt képe. a földi városnak.?

F. 1. abban hogy ö elsö szülöt volt. mivel elsöben., mindnyájan. a földi városhoz tártozunk., és csak, az ujjonan valo születés által.. kezdünk, a mennyei városhoz tartozni; sz. pál azt mondgya hogy elöször a mi lelkes, és testi. a kezdödik mi bennünk, az után a lelki. 1 Cor. 15. 46.

2. Cain mindenkor a földhöz ragaszkodot. eki tettzik abbol. hogy ö épitet leg elöbször várost. a földet ugy tekintette. mint lako helyét, és nyugodalmát.

3. Az ö szive meg vala romolva:, és ha külsö képen végben vivé is a vallásbéli hivatalt, de aztot nem tartá leg fövebnek., és nem aleg jobbikot ajánlja vala az Istennek,

4. ö benne. nagy kevélység. és irigység volt.

5. ö utálá. üldözé, és meg ölé az öttsét. mert az ö öttse. igazab volt nálánál.

mind illyenekel vannak meg bélyegezve mind azok, kik a földi városhoz tartoznak.,

K. Ábel. miben volt a menyei városnak képe.?

F abban hogy a földhöz éppen nem ragaszkodot., azon magát ugy tekintette, mint idegent., várost nem épitet, csak Istennek élt, leg fövebnek tartotta, a vallás béli hivatallyát. és hazájának az eget, ö a halálával, a kristust jelentette. és képe volt mind azoknak az igazaknak., kik ö utánna valo idökben, üldözéseket szenvedének a gonoszoktól.

K. miben jelentette ábel a kristust. és kain a sidokot.?

F. sok dolgokban.

1. Cain születet elsöben. az után ábel. a sidók. meg elözték a kristust. az ö idöben valo születésiben.

2. Cain mezei munkás lévén. képzette, a ragaszkodást. a melyel lennének a sidok a földhöz.

Ábel juhász lévén. képzette a kristust. akit hinak jó pásztornak. a pásztorok fejdelmének.. ézék. 37. 24. joan. 12. 14. 1 petr. 2. 25.

3. Cain csak nyelvel. tiszteli vala az Istent. és külsö képen, meg lévén szive romolva. az Isten ezeket is hánnya szemekre a sidoknak isa. 29. 13. matth. 15. 8.

Ábel igaz lévén, az ö külsö ajándéka. jele volt a belsönek, a melyel ajánlotta magát az Istennek., valamint sz. pál mondgya hogy a kristus az Istennek áldozta magát a sz. lélek által. hebr. 9. 14.

4. az irás azt mondgya. hogy az Isten meg vetette. kaint, és az ö áldozattyát. és hogy ö elötte kedves volt ábel. és az áldozattya.

ugy az Isten az sidokot, és az ö áldozattyokot is meg veté. de a kristus. és azö áldozattya. gyönyörüségesek ö elötte.

dan. 9. 26. 27. matth. 3. 17. hebr. 8. 8. 9.

5. gyülölségböl. és irigységböl. ölé meg kain az öttsét. ugyan gyülölségböl, és irigységböl ölék meg a sidok. a kristust az ö attyokfiát, a david maradékját. matth. 27. 12.

6. az ábel vére. boszu állást kért. kain ellen.

A kristus vére. kegyelmet kér., és Isteni boszu állás esik az sidokra, és atöb bünösökre, kik aztot haszontalaná, tészik. meg általkodásokal. hebr. 12. 24.

7. kain, vétkiért valo büntetesböl; bujdoso, és vándorlo életet élt., és az Isten jelt ád rea. hogy senki meg ne öllye.

A. sidok hamiságokért valo büntetésböl.. ki üzetetnek hazájokbol., és a világra el szélejednek., a környülmetésnek jelit hordozák. mely öket meg külömbözteti másoktol., és mind végig meg maradnak. st aug. lib 12. Contra fausti. Cap. 9.

K Az irás miért szól többet sethröl. mint sem a töb fiairol ádámnak.

F mert ennek maradéki, inkáb meg maradának. az Isteni hüségben. és az ö maradekábol valo volt a messiás. luc. 3. 38.


3. Articulus
Az emberi nemzet meg romlásárol. az özön vizröl.

K. miképpen éltenek a kain fiai. és atöb fiai ádámnak?

F. Csak nem mindnyájan., tévelygésben, és vétekben éltenek, mentöl többet éltenek, avétket is annál inkáb szaporitották, es az istentelenség hová továb jobban el terjede a világon st. aug de civi. dei lib 15 Cap. 20.

K a seth fiai is hasonlo rendeletlen életet élének tehát mint a többi?

F. nem. mert ezek többire az attyokot követék, és ebben a familiában továb meg marada az Isteni szolgálat. de sok idöre., ezek is ollyanoká levének mint a többi, st. aug. de civ dei lib 15 cap 17.

K. miképpen romlának ezek is meg.?

F. a gonoszokal valo társalkodásokal, és avélek. szövettséget valo vetésel. st.aug. de civ.dei lib. 15. cap. 12.

K. nem vala tehát senki is. a ki szentül élt volna és igasságban?

F. annyira el hatot volt. a meg romlás., hogy nem vala majd csak egy is. a földön, aki ártatlan életet élt volna

K az Isten büntetetlen hagyáé az emberek vétkeit?

F. nem, mert eltörlé öket. az özön viz által.

K micsodás volt. az az özön viz?

F. az Isten rettenetes. esöt bocsáta a földre; azon kivül. atenger el árada. ugy annyira. hogy az egész földet el boritá a viz. és az emberek mindnyájan el veszének. az egész élö állatokal.

K. az emberek közül, és az állatok közül, egy sem marada tehát meg?

F. noé nyolczad magával meg szabadula, ugy mint az ö felesége, három fiok. és ezeknek a három feleségek., és mindenik féle állatbol egy nehányat meg tartá az Isten vélek.

K kicsoda vala noé.?

F ez igaz, és tökélletes ember vala, seth maradékábol.

K. miképen tartaték meg noé. Cselédestöl együt.

F. abárkában, a mely oly nagy, épület volt. hogy abban. ök mindnyájan. az állatokal. és minden féle eledelel együt. el fértenek.

K az a nagy épület, rövid idö alat készüleé el?

F. noé aztot. száz esztendeig épité. az Isten ezt igy akará. azért hogy az embereknek elegendö idöt adna arra hogy ki ki meg tudhassa az özön viz el jövetelit. és ki ki magában szálván. penitentziát tarttson

K. az emberek tartánaké penitentziát.?

F. nem. meg veték. a noé intésit, és feddésit. ettenek. ittanak, házasodtanak, és mulatták magokot valamint rend szerént, és az özön viz. el lepte öket, és mindnyájan el veszének, matth 24. 37. hebr. 11. 7. 1 petr. 3. 20. 2 petr. 2. 5.

K. micsoda gondolatokot kel indittani a mi elménkbe. ennek a példának?

F. ebböl meg kel tanulnunk, hogy kövessük. azokot az intéseket a melyeket adnak nékünk az Isten parancsolattyábol, aztot ne várjuk hogy egy szers mind az ö haragja szállyon reánk., mint a villámlás, hanem szüntelen vigyázunk magunkra matth. 24. 37.

K. mind azok. kik az özön viz által el veszének, el kárhoztaké?

F. aztot el hihetni, hogy azok kik a noé intésit meg fogadák. és igazán meg térének, hogy azok el nem kárhoztanak.

K. mit jelentet, a noé bárkája, és azözön viz.?

F. az közönséges anyaszent egy házat, és a kereszttséget. 1 petr. 3. 21.

Magyarázat.

CSak az anyaszent egy házban lehet üdvezülni, azon kivül nincsen üdveség, a bárkán kivül, mindenek el veszet, minden bünösök el veszének az özön vizben., minden vétkeink. el vesznek. hogy ugy mondgyam., és el töröltetnek, akereszt vizben. st aug. de civ dei lib. 15. Cap. 26. st. ambr. supr. noe. st grego. hom 16. supr. ezech.

K. mit cselekedék noé. az özön viz után, hogy a bárkából ki mene?

F. az Istennek hálákot adván. néki áldozatokot ajánla, és az Isten meg áldá noét, és a fiait, és meg igéré, hogy többé özön viz által el nem vesztené a világot., és azt akará. hogy igeretének jelül lenne. az égen. a szivárvány.


4 Articulus
Hogy micsoda állapotban volt a világ. az özön viztöl
fogva. mind addig, még az Isten ki hivá ábrahámot hazájábol.

K. miképen szaporodának el az emberek az özön viz után?

F a noé három fiaitol. sem, kám. és japhetöl.

K. miképen éltenek. anoé maradéki.?

F. az irás nékünk egyebet arrol nem mond, hanem, hogy, noé meg áldá semet, és japhetet. jó erkölcsökért, meg átkozá pedíg kámot, és annak fiát, kanaánt, mert illendö tisztelettel nem valának hozája.

hogy az emberek el szaporodván. kevélységtöl viseltetvén. hiresé akarák tenni neveket elöb. minek elötte el válnának egy mástol.

hogy pedig ezt véghez vihessék egy tornyot kezdének épitteni. és azt akarák. hogy az a torony. el érje a fellegeket

hogy azt a tornyot bábel tornyának nevezék., az az. ösze zavarodásnak.. mert az Isten hogy meg büntesse öket. az ö nyelveket fel zavará. ugy hogy, egy mást nem értheték., és igy félben kelleték hadni munkájokot, és el szélyedni egy mástol. ki egy felé. ki más felé

hogy ezen az oszlás után kezdének el terjedni az egész földre. st aug. de civ dei. Cap. 2. 4. lib. 12.

K. az igaz Istenben valo hit, és a néki valo szolgálat. tartaé sokáig az emberek közöt?

F. az emberek. mentöl többet élének, és töbre szaporodának., annál gonoszabbaká lének., lassanként, az igaz Isteni üsmerettség. a népeknek elméjekböl. el törölteték, és bálványozokká lettenek., az az, a teremtet állatoknak adák azt a tiszteletet. a melyet csak az Istennek kelletet volna adni.

semnek, némely maradéki közöt, továb meg marada az Isteni szolgálat, de végtére, a meg romlás közönségesé let, és csak egy sem találtaték aföldön, aki az Istenhez, illendö szolgálattal lett volna. st. aug. de Civ. dei. lib. 16. Cap. 11. 12. 13.

K. miképpen bánék. Isten. akoron az emberekel.?

F. Az egész földnek népit az ö meg romlására. és vakságára el hagyá. sziveknek kivánságit követvén, akarattyok szerént. el merülének. minden féle rut vétkekben. az Isten, a más életre hagyván bünökért valo büntetésit., választa magának egy ollyan embert., aki attya lenne sok számu népnek, a mely nép, az ö szolgálattyára szenteltetnék.

K. ki vala az az ember. kit az Isten magának választa.?

F az ábrahám volt. a tharé fia, a sem familiájábol. a ki is céldéában lakot., asia tartományában.

K. az Isten miért választá. inkáb ábrahámot, mint sem. mást.?

F. ötet, csak azö irgalmasságábol és jovoltábol választá.

K miképen választá ötet?

F. meg parancsolá néki. hogy hadná el. hazáját. nemzettségit, nemzetit., és meg igéré neki, hogy attyává tészi. egy ollyan nagy népnek, a kihez sok kegyelmit fogja mutatni,

K. miért kiváná az Isten. hogy ábrahám, el hadná, hazáját.

F. 1. azért hogy meg válnék aroszak társaságátol, nehogy ö is meg romollyék. reájok valo nézve.

2. azért hogy a földet ugy tekinttse, mint bujdosásnak. és szarándokságnak helyét. és az eget ugy, mint hazáját,

3. azért hogy attya lenne ollyan népnek, a kinek különös szokása, vallása, és hajlandosága lenne. a töb népektöl.

K. mit cselekedék ábrahám?

F hitt, és engedelmeskedék az Istennek., a ki meg jutalmaztatá. engedelmeségit. gen. 12.


5. Articulus
Hogy micsoda szövettséget tett Isten ábrahámal., és ennek
a szent embernek maradékirol.

K. miképen jutalmaztatá meg Isten az ábrahám hitét, el hagyván hazáját, hozája valo engedelmeségböl.?

F. meg jutalmaztatá az ö hitét, az erös szövettség által, melyet tett véle.

K. miben áll, az a szövettség?

F. az erös igéretekben. melyeket tett Isten ábrahamnak, a mely igéretek. az Isten részéröl, ingyen, és irgalmaságbol valok valának.

K. mit igért Isten ábrahámnak.?

F. hogy ötet, és maradékit. gondviselése alá veszi, hogy sok népnek attyává tészi, hogy a bö, és gazdag kanaán földit neki, és az ö maradékinak adgya. és hogy azö maradékábol származik a messiás.

K. nem valaé valamely külsö jel. mely mint egy zálogul, és bizonyságul let volna ennek a szövettségnek.

F. igen is, az Isten. hogy meg bizonyitsa igéretit, magára meg esküvék, és ugyan akoron hagyá a környül metélkedést, mint ollyan jelt, mely meg külömböztetné ábrahámot. és az ö maradékit a töb népektöl., akikel is az Isten nem tett volt illyen szövettséget. gen. 17. 14. hebr. 6. 13. 16. 17.

K. kik valának az ábrahám fiai.?

F. sok ideig nem vala gyermeke sárátol., aki is kilenczven esztendös koráig magtalan marada.

Erre valo nézve akará sára. hogy venné magának a szolgálóját ágárt, a kitöl let egy fia, ismael.

Eztet nem kel csudálni. abban az idöben, a melyben az Isten meg engedte. az egynehány feleséget. st aug. lib 22. Contr. faust. cap. 47.

K. Ismaelben. és azö maradékiban tellyesedéneké bé az Isten igéreti. melyeket tet volt ábrahamnak?

F. ábrahám., ezt gondolá. mivel látá feleségének magtalanságát. és idösségit,

De az Isten elöre meg mondá. hogy sárának fia lenne; hogy abban. és annak maradékiban tellyesednének bé igéreti. gen. 17. 19.

Abrahám pedig hitt az Isten szavának, ha szinte nem látta is. miképen lehesen a meg, és az Isten megjutalmaztatá az ö hitit. mivel esztendöre sárának fia lett. kit neveze isáknak.

K. ágár. és ismael, miképen éltenek sárával, és isákal?

F. ágár. meg veté sárát. magtalanságáért. meg is büntetteték., ismael pedig veszekedék isákal, erre valo nézve, mind ö, mind az annya. az Isten parancsolattyábol. az ábrahám házátol el üzetének, galat 4. 2. 9. 30.

K. ábrahámnak. valánaké meg más fiai ismaelen., és isákon kivül.?

F. Sára meg halván, abrahám el vévé cethurát. akitöl. hat gyermekei lettek

K. ezek a hat gyermekek osztozánaké isákal az ábrahám joszágában?

F. nem, mert egyedül isák volt az ábrahám örököse, aki is ajándékokot ada atöb fiainak., és azt sem akará. hogy a többi isákal laknának.

K. mit jelente a szövettség, melyet tett Isten ábrahámal.?

F. jelenté azt a szövettséget. melyet tett sok idövel az után örökösön. akristus. a keresztényekel., melynek zaloga a kereszttség. és a melyet jelentete a környül metélkedés.

K. miben jelentette a környül metélkedés. a kereszttséget?

F két dologban. 1. abban hogy a kereszttség által részesülnek abban a szövettségben., mellyet tett Isten a keresztényekel. a kristus által., valamint a környülmetelkedés jele volt hogy részesülnek. az ábrahámal tett szövettségben. st. aug. de civ. dei. lib. 16. cap. 26.

2. abban. hogy a kereszttségkor. vallást tesznek, a sziv béli környül metélkedésröl. tudni illik, avilági kivánságok ellene mondásárol, melyet jelentete a testi környülmetélkedés. rom. 2. 28. 29.

K. mit jelente az ábrahámnak és az ö maradékinak valo, meg igért föld?

F. a mennyet. mely meg igértetet minden keresztényeknek., akiknek is ábrahám a lelki attyok. hebr. 11. 14. 15. 16.

K. ágár, és sára. mit jelentettek?

F. ágár a szolgálo jelentette a synagogát. az az, a sido vallást, sára. szabad lévén, az anyaszent egy házat jelentette.

galat. 4. 22. st aug. lib 15. de civ dei. Cap. 2. 3.

K. ismael és isák. mit jelentettek?

F. ismael jelentette a sido népet, isák. a keresztényeket..

Magyarázat.

Csak a keresztény, a ki a kegyelemböl. ujjonnan születik lelki képpen. a kereszttségben. az örökké valo szövettségnek. és életnek igéreti a keresztényeknek tétettek. az Isten a keresztényeket ugy tekinti mint fiait. és nem ugy mint rabjait. a szeretetnek törvennye vagyon a keresztényeknél. akristus öket fel szabaditotta a mojsés törvényének szolgálattya alol., a mely törvény rabságban tartotta azokot kik aztot követték, az anyaszent egy ház, minek utánna magtalan let volna sok ideig, termékennyé lett, a sidok ellenségi lévén a keresztényeknek., a mikor lehete, mindenkor üldözék öket. valamint ismael üldözé isákot, de az Isten meg vetette öket, és az ö synagogájokot, mind ezeket igen könnyü, ismaelre, és isákra, ágárra, és sárara szabni.

K. a Cethurátol let fiai ábrahámnak. mit jelentének?

F. a keresztényeket., kik nem a hitböl élnek, hanem test szerént, az illyen keresztények. vehetnek Istentöl. világi jókót, de az örökös örökségben nem lesz részek, és az Isten azt akarja, hogy az ollyanok kik a hitböl élnek, el távozanak a mennyiben töllök lehet, az ollyan keresztényektöl. kik test szerént élnek. 1 Cor. 5. 11. st aug. de Civ dei libr 16. Cap. 34.

A ki azt akarja meg tudni. hogy micsoda., a test szerént élni. halgassa mit mond sz. pál. a tést szerént valo élet, ezen apostol szerént. az, amidön valakiben uralkodik, a testi, és a földi kivánság. a illyen a meg romlot test szerént viseli magát. tudni illik, követi annak kivánsagit,, és a magához valo szeretetet,. rom. 8. galat. 5. 16.


6 Articulus
Hogy Isáktol. és jákobtól, származának mindnyájan
a sidok.

K. miért nevezi az irás ábrahámot, a hivök. attyának?

F. mert ö a keresztények attya, valamint a sidoké.

ö attya a sidoknak. mert ö tölle származának mindnyájan. Isák: az ö fia által.

Attya a keresztényeknek. kik azö maradékátol. a kristustol származának a hit. által, és akit jelente isák. rom. 4.

K. isák, miben volt a kristus képe.

F 1, az ö ártatlan, és szent élete, képe volt. a kristus. szent, és ártatlan életenek.

2. az isák áldozattya. nyilván jelenté. a kristus halálát, és fel támadását.

3. isák. az áldozat után, attya lön az egész sidoknak. valamint a kristus. fel támadása után. attya lett a keresztényeknek.

K. mivolt az isák áldozattya?

F. az Isten akarván probálni az ábrahám hitét, parancsolá. hogy néki áldozná fel a fiát isákot. aki is mint egy harmincz hét esztendös vala.

Ábrahám ezen meg nem ütközék, noha a fiát igen szerette. ha ámbár csudálatoson let is néki öregsegiben az a fia, az ö magtalan feleségitöl. ha szinte az Isten meg igérte volt is néki, hogy aza fia lesz örököse, és hogy nagy számu népnek lenne attya, de mind ezek a gondolatok és okok. meg nem tartoztaták, minden reménség ellen remélle, el hitetvén magával. hogy az Isten a ki olly csudálatoson adta néki a fiát, fel tamaszthattya a halattaibol is. és a fel áldozásához foga a hegyen, a mely hegyet. sz. hieronimus. moria hegyének nevezi. a kálvariahoz közel., isákban is attyához hasonlo hit vala, és az Isten akarattya alá adá magát. ö maga vivé az áldozattyára valo fát, és meg hagyá magát kötöztetni az attyátol, a ki is már késit ki vonta hogy fel áldoza.

De az Isten meg elégedvén, az atyának. és a fiunak., engedelmeségekel. és hitekel, meg tartoztatá az ö karját, és viszá adá fiát, ugy mondván, a halottak közül. ugy hogy, a kristusnak szenvedesiben., és kereszten valo halálában. képe lévén, legyen az ö fel támadásában is képe. hebr. 11. 17. st chrys. hom. 57. supr gen.

Az Isten ugy adá. hogy abban az orában, ábrahám hátra tekintvén. látá hogy egy kos. aszárvánál meg akadot volna a bokorban. aztot fogá. és fel áldozá. a fia helyet., könnyü meg látni. hogy miben jelenté ez a kristust. aki is fel áldozá magát az attyának az emberek hellyet, nevezvén ötet az irás. az Isten bárányának, magára vévén a világ büneit. hogy el töröllye azokot, másut ezekröl bövebben szollunk.

K. kik valának az isák fiai.?

F Esau, és jákób. ezek ikrek valának. egy hasal szülvén öket rebeka, esau jöt elsöben evilágra. az Isten meg veté ötet. még születése elöt. azután jákob születék, az Isten ötet szereté, noha még akor azt nem érdemlé. rom. 9. 13.

K. miben veté meg Isten esaut?

F. abban. hogy az Isten nem választa ötet, hogy attya lenne népének, hogy ö birná az ábrahámnak igért földet, és hogy az ö maradékátol származnék a messiás, az Isten mind ezeket., azö ingyen valo kegyelméböl. jákóbnak engedé meg.

K. Esau és jákob, mit jelentének,?

F. esau jelenté a sidokot, és a meg vetetteket, jákob, jelenté, akeresztényeket és a választattakot. rom. 9. st aug. de civ dei. libr 16. cap. 35.. 37.

K. jákobnak. hany fiai valának.?

F. tizen két fiai, és egy leánya, ezek négy aszszonytol lettenek., ezeket nevezik tizen két pátriárkáknak., és ezektöl szarmazék. az egész sido nemzet.

K. minek nevezik a jákob feleségeit.?

F. jákób, csak rakhelt akará elvenni, de meg csalák, és elöbször. liát véteték el véle, a rakhel nénnyit, liának hát fia lett, rakhel pedíg, sok ideig magtalan maradván. végtire két fiat szüle, jákob még ezeken kivül, két feleséget vett, bálát, a rakhel szolgáloját, és zelphát, a lia szolgáloját.

K. minek hiják a jákób fiait?

F. ruben, simeon, levi, juda. issachar, zabulon, dán, neptháli, gád, azer, joseph. és benjamen, és egy leányát. dina.

K. miért nevezik ezeket patriárkáknak.?

F. mert ezek. fejei a tizen. két sido nemzettségnek, a kiktöl származot az egész sido nemzet. ez a szó patriárka, görög szó. a mely annyit tészen, mint atya, vagy egy familiának feje.

K. minek nevezik rend szerént ezt atizen két familiát.?

F. tizen két sido nemzettségnek, de arra kel vígyázni, hogy a joseph. familiájábol. két nemzettség lett, mert az ö két fiát ephraimot, és manassest, jákob fiaivá fogadá, és mindenik feje lön egy nemzettségnek. kik nevekröl neveztetnek. ez igy lévén. ugy tettzik mint ha tizen három nemzettséget kellene számlálni a sidok közöt. de csak tizen kettöt számlálnak, mert a levi nemzettsége., az Isteni szolgálatra léven szenteltetve. nem osztozék a töbivel. a meg igért földben, és abban részt nem vett. mint a többi, de az Isten azt akará. hogy el lennének széllyedve, a töb nemzettségek közöt; kéttség nélkül azért. hogy példájokal. és oktatásokal. az Isteni szolgálatra vezessék. az attyok fiait.

K. mellyik leg nevezeteseb. a tizen két nemzettség közöt?

F. a juda nemzettsége, mert az Isten ezt kedvellette leg inkáb. minden idöben, a messiás ebböl származot, és végtire., az egész sido népet, erre a névre. nevezék.

Azt mondám végtire, mert ezt a nevet judeus, közönségesen akor adák, az egész nemzetre., a midön viszá tére. a babiloniai fogságbol. annak elötte csak azokot nevezik vala sidoknak. a kik juda országában laktanak., és azután hogy az egész szent föld két felé oszlot volna, amint továb meg mondgyuk. a jákob maradékit, izraélitáknak., vagy hebreusoknak nevezték.

K. miért nevezték a jákob maradékit. iraelitáknak, vagy hebreusoknak?

F. az ö attyokrol jákobrol, a ki nevezteték izraelnek, gen. 32. 28.

A hébréus nevnek eredeti. nem ollyan bizonyos, némellyek azt tarttyák, hogy a jákob nagy attyát. ábrahámot, hébréusnak nevezték. heberöl, a pháleg attyárol, akinek idejében lett a nyelv meg oszlása, ugy hogy. a mely nyelven beszélle heber. a meg marada. és nevezék, hebraica nyelvnek. mások pedig más eredetet adnak ennek a névnek, mert a hebreica nyelv szerént, hebreus azt teszi, tul valo. mert ábrahám az euphrátesen tul valo volt. és ezen utolso magyarázat szerént, ábrahámot. Ebreusnak nevezték. a kanaán földin, hogy meg tudgyák eredetit, mint ha azt mondották volna, hogy az euphrátes vizén tul valo ember. st. aug. de civ dei lib. 16. Cap 1.

K. mit jelente a sido nemzet. aki is mind egészen., egy embertöl származék

F. a keresztény népet, a ki a kristus által formáltaték.

K. mit jelentének a tizen két patriárkák, akiktöl eredének mindnyájan a sidok?

F. a tizen két apostolokot; akik lelki attyai a keresztényeknek. azért mondgya. sz. pál. hogy az apostolok fundámentumira vagyunk épitve. eph. 2. 20.

K. mit jelentének. lia. és rákhel.?

F. a sz. atyák, ugy tekintették liát. az ö termékenységiért, mint a munkálodo életnek képit., és rákhelt. az ö szépségiért, és magtalanságáért. mint ollyan életnek képit. a ki inkáb foglalatoskodik az igasság keresésében, mint a külso munkában. az egyik, ideigvalo, és munkás, a másik. örökös, és bóldóg. st. aug. lib. 22. Contr. faust. Cap. 52


7 Articulus
Az izraelitáknak. egyiptumban valo rabságokról.

K. az izraéliták. birtáké mindenkor. az ábrahámnak meg igért földet?

F. Abrahám, Isák. és jákob. ót ugy maradának. mint jövevények. és ezeknek maradéki. az igéret után. négy száz esztendövel. birák a földet. hebr. 11. 9.

K. miért halada annyi sok idöre, és miért nem birák hamaréb azt a földet?

F. mert sok ideig valának. az egyiptiusok rabságában, és az ábrahám hazájábol valo ki menetele után. negy száz esztendövel szabadulának meg arabságbol. és kezdék.birni a földet,

K. az izraéliták, micsoda ókból ésének az egyiptiusok rabságában?

F. a nagy éhség miat. jákob kénszeriteték. egyiptusban menni minden cselédevel., a mely hetven személyböl állot. azö maradéki ót igen el szaporodának, végtire üldöztetének, és rabság alá veté öket, pharao. az egyiptumi király.

K. miért mene jákob egyiptumban. az éhség elöt?

F mert meg tudá azt. hogy az éhségnek, hét esztendeig kellene tartani. azt is meg hallá., hogy az ö fia joseph. igen hatalmas volna abban az országban., és hogy ót szükségben nem lenne.

K. miért ment vala joseph egyiptumban?

F. jákób ötet, inkáb szerette mint a töb fiait. ezek azt meg irigyelvén meg akarák ölni josephet; de ruben, a leg nagyobik, köztök, meg nem engedé, és juda. azt tanácsolá. hogy adnák el akereskedöknek, akik is el adák egyiptumban. putifárnak, az Isten. ezt a nagy vétket, a joseph. fel emeltetésére forditá. és gondviselöjévé tette ötet a familiájának.

K. mit cselekedék joseph égyiptumban?

F. mint rab, ugy szolgálá sokáig putifárt,. az ö jó erkölcsiért, tömlöczben téteték, az aszszonya hamisan valo bé vádolására, és az Isten ugy adá, hogy az ö fogsága, nagy méltoságára válék.

K. miképen válék, fogsága. méltoságára?

F. pharao álmat látván. azon meg ijede, de senki nem tudván aztot meg fejteni. mondák néki, hogy volna a tömlöczben. egy joseph nevü. a ki jövendölö, azonal eleiben viteté josephet a király. a ki is meg fejtvén álmát. leg elsö ministerré tévé az országban

K. mi képen tudá meg jákob, hogy joseph uralkodnék egyiptumban?

F. az éhség, melyröl ide fellyeb emlékeztünk. kénszerité jakóbót, egyiptumban küldeni fiait buzáért. kik joseph eleiben vitetvén meg üsmeré öket, és magát is meg üsmérteté vélek., meg bocsátá nékik vétkeket, és arra kénszerité öket. hogy egyiptumban vinnék jákóbot minden cselédestöl. jákob arra reá álla örömest.

K. hól holt meg jákob.?

F egyiptumban, minek utánna, meg jövendölte volna a messiásnak ideit, és ugyan akoron fogadá fiainak a joseph két fiait, ephraimot, és manassest, kik a töb patriárkák közi számláltatának, a testét, joseph a kanaán földére vivé, és ót el temeté az ábrahám. és isák temetö hellyében

K. joseph hól holt meg.?

F. egyiptumban. ahol mind holtig nagy méltoságában marada. halálakor meg hagyá, hogy az ö csonttyait a kanaán földere vinnék. és az attyai mellé temetnék.

K. az egyiptiusok. mikepen bánának az izraelitákal.?

F. addíg mind jól bánának vélek. még joseph élt., de holta után. más ollyan király következvén, a ki el felejtvén, josephnak a országnak tett szolgálattyát., üldözni kezdé az izraélitakot. és rabság alá veté.

K. mit jelentet, a joseph el adatatása?

F. jelenté a judás vétkit. a ki el árulá. és el adá. a kristust. és a papi fejdelmeket: kik a romaiak keziben adák ötet. st aug. supr. ps. 80. n. 8.

K. mit jelente. a joseph. fogsága, és fel emeltetése.?

F jelenté a kristus szenvedésit. és fel támadását. a ki is üdvességet szerze. a sidoknak, kik ötet el adák. és a pogányoknak; a kiket jelentének. az egyiptiusok. tertul. Contr. marci. lib. 3. Cap 18. st. híer. Contr. jovi. lib. 1.


8. Articulus
Mojses hogy szabadittya meg az izraelitákot. a húsvéti
bárányrol. és az veres tengeren valo által menetelröl.

K. mennyi ideig maradának az izraéliták égyiptumban?

F. mint egy két száz esztendeig. az után támasztá az Isten. mojsest. hogy fel szabaditaná nepit, a rabság alol.

K. ki volt mojses?

F. lévinek. a jákob fiának. maradéki kőzül valo volt., születese után három holnap mulva, az annya., a nilus folyo vizire tévé, és ót az Isteni gondviselés alá hagyá, mert pharao parancsolatot adot vala ki. hogy meg ölnék a sido férfiu gyermekeket., a pharao leánya feredvén a folyo vizben., a gyermekre talála. és meg száná. fel nevelé. és minden féle tudományokra tanyitatá, és fiának fogadá, de mojses inkáb szereté. az Isten népével szenvedni, mint sem nagy uraságban lenni, negyven esztendös korában, az attyafiainak. látogatásokra mene., ót keveset marada. mert egy egyiptiust meg ölvén, ki kelleték menni egyiptumbol, hogy a király meg ne ölesse, onnét a mádiániták tartományára ment lakni, a hol is meg házasodék., jéthronak az ipájának. juhait örizvén, az Isten meg jelenék néki, és parancsolá. hogy szabaditaná fel népit az iga alol., akoron. mojses. nyolczvan esztendös vala.

K. mi képen szabaditá fel mojses az izraelitákot. a pharao. rabságábol.

F. annyi sok csudákot tett, annyi sok csapásokal. veré meg egyiptumot, hogy pharao kételen vala. az országábol ki bocsátani a népet.

K, mivel ostorozá meg egyiptumot.?

F. az irás tiz félét teszen fel., a víznek véré változását, a békákót, a tetveket, bogarakot. a barmoknak. dög halálát, a fekélyt, a kö esöt, a setéttséget, sáskát, és minden elsö szülötnek halálát.

K. melyik ostorozás. kénszerité pharaot. hogy el bocsása a népet,?

F a minden elsö szülötnek halála.

K. mi formában történék emeg?

F. mojses, az Isten parancsolattyabol., meg hagyá az izraélitáknak., hogy minden cselédes gazda egy bárányt ölne meg. aztot meg sütné. és meg enné. a báránynak vérível meg kenné a kapuját. egy angyal éttzaka, minden elsö szülöttet meg ölé az országban., csak egyedül. az izraéliták házaiban, nem mene bé;

K. mond meg egy kevesé bövebben, hogy mit parancsola mojses az izraélitáknak. akoron.?

F. 1. az Isten parancsolattyábol. azt hagyá nékik, hogy mindenik kérjen a szomszédgyátol., ezüst, arany portékát, azt meg cselekedék, az egyiptiusok pedig mindent adának nékik. valamit kérének az Isten arra hajtván sziveket.

2. mojses azt parancsolá nékik. hogy az elsö holnapnak tizen negyedik napján, estve, bárányt öllyenek. aztot sütve egyék meg, fejestöl, lábastol, és a belsö részeivel, és aztot kovásztalan kenyérel, és keserü füvel egyék. az étel sietve legyen., fent álva, utozo köntösben. és bot a kezekben, semmi idegennek nem volt szabad vélek enni, a bárány csontyait nem volt szabad meg törni, se el tenni a maradékot, hanem, hogy meg égessék., a mit meg nem ehetnek.

3. azt parancsolá nékik, hogy minden esztendöben, hasonlo napon. hasonlo Ceremoniával, ennének bárányt. annak a csudának emlékezetére. a melyet fog Isten tenni érettek., hogy másod napon. nagy innepet illenének, meg szabadulásoknak emlekezetire, hogy azt a bárányt, husveti báránynak neveznék. és az innepet paschalisnak. az az., által menetelnek.

K. miért hagyá mojses. hogy illyen Ceremoniakal ennek meg a husvéti bárányt.?

F mert egy részint, kételenek valának az izraéliták e szerént. cselekedni., nagy siettségel kelleték utra indulniok, és enniek. hogy eröt vegyenek magoknak. és mint hogy sietének, idejek nem volt se a kenyér sütésre, se a fözésre.

Az Isten azt akará. hogy minden esztendökben, ennek az elsö husvétnak emlekezetire., husvéti bárányt egyenek

mind ezekel. a Cérémoniákal.. az Isten nagy titkokot akart ki jelenteni.

K. az Isten parancsolá még valamely más különös dolgot is az izraélitáknak. mojses által, hogy kénszerittessenek örökösön meg emlékezni, azégyiptiusok elsö szülöttöknek halálokrol.?

F. igen is, mert az Isten azt akará, hogy az izraélitaknál, minden elsö szülöt. az emberek közül, és az állatok közül, néki szenteltessék, örökösön. exod. 13. 2.

K. miért akará az Isten, hogy az izraélíták. annyi gazdagságot vegyenek el, az égyiptiusoktól?

F. hogy meg büntesse azt a hitetlen nemzetet, mind azért a mit szenvedtetet az ö népével. és mint egy, meg jutalmaztassa ezeket. a munkáért, melyet miveltek az országnak. st. irene. lib 4. cap. 49. st. aug. Contr. faust. lib 21. Cap. 71. 72.

K. mit cselekedének. az égyiptiusok., midön látták volna. minden elsö szülötöknek. halálokot?

F. ök magok sietteték az izraélitákot, hogy mennének kí az országból: de azután csak hamar meg bánák. hogy el bocsátották. és utánnok is menének hogy viszá hoznák, és akor történék, a veres tengeren valo által menetelnek, nevezetes csudája.

K. miböl állot az a csuda?

F. abbol. hogy mojses, meg ütvén a veszövel. a tengert, két felé válék. és utat ada. az izraélitaknak., az meg általkodot egyiptiusok. utánnok menének. azon a csudálatos uton., de a midön az izraéliták által mentenek volna, a vizek esze menének, és az egyiptiusok mindnyájan el boritatának, eszerént szabadulának meg az izraéliták. rabságokbol.

K. mennyiböl állot akoron, az izrael népe.

F. mint egy, hat száz ezer emberböl. ki vévén. az aszszonyokot, és agyermekeket, kik el nem érték volt a husz esztendöt.

K. hogy szaporodhaték annyira el az a nép, mivel annak elötte. két száz esztendövel, jákob, csak hetvenedmagával ment volt égyiptumban., és azon. kivül, micsoda üldözésekben valának az egyiptiusoktól.?

F. ez. a nép, az üldözésekben az Isten gondviselése által szaporodék annyira. aki is meg igérte vala ábrahamnak., az ö maradékinak, oly rend kivül valo el szaporodását,

K. mit jelente. ez a rend kivül valo meg szaporodások, az izraélitáknak.?

F. a keresztényeket, a kiknek az üldöztetésekben., kelleték meg szaporodni, és el terjedni

K. mit jelente a mojses által valo meg szabadulások. az izraéliták- nak?

F. jelenté, a keresztényeknek., a kristus által valo meg szabaditáso- kot, st aug. supr. ps. 7. 2. n. 5.

K. mit jelente. a husvéti bárány?

F. a kristust jelenté. a ki is az Istennek báránnya. a kinek halála, meg ment minket, az örökké valo haláltol, az ö kereszttyének bélyegét homlokunkon viselvén. ö aza. kezdet, ki az menyegben viszen min- ket e foldröl. st. aug. Contr. faust. lib. 12 cap. 30.

K. mit jelente az a tilalom. a melyet tet mojses. hogy meg ne törjék az husvéti báránynak csonttyait?

F. jelenté azt, a mi történék. akristus halála után, mivel az ö szárait meg nem törék, mint a két latornak, kik véle együt, fel feszitettek vala.

K. mit jelente a husvéti báránynak étele?

F. jelenté a szent Eucharistiát, amelyben, valoságoson eszük a kristus testét., aki minket meg váltot vérével,. valamint a sidokot meg mente a báránynak vére ahaláltol

K. mit jelentének azok a cérémoniák. amelyekel kelleték enni ahusvéti bárányt?

F. jelenték azokot a készületeket. a melyekel kel Communicálni.

1. aki ahusvéti báránybol akart enni, annak születet sidonak, vagy azon valláson lévönek kelletet lenni, 2. szükséges volt uti köntösben lenni, és páltzának akezében, 3. sietve kelleték enni. 4 kovásztalan kenyérel, 5. es vad salátával.

ez a magyarázattya

1. aki Communicálni akar. annak kereszténynek kel lenni, 2. uti készületben kel lenni. az az. semmi ragaszkodásal ne legyen a földi dolgokhoz, melyek meg akadályoztathatnak. a mennyei hazában valo menetelit. 3. nagy hitel, és buzgoságal. kel meg egyesülnünk a kristusal. 4. meg kel sanyargatni apenitenczia által. a véteknek testét. 5. együgyü. és egyenes szivüek legyünk, a hamiságnak, és kétszinüségnek. abban kovásza ne legyen.

K. mit jelente, averes tengeren valo által menetel.?

F. jelenté akereszttséget., mert szükséges a keresztényeknek hogy a kereszttség vizén, által mennyenek., hogy lelki hazájokban mehessenek., valamint szükséges vala. által menni az izraélitáknak a veres tengeren., hogy a meg igért földben mehessenek st aug supr ps. 72. n. 5.

K. mit jelentének az egyiptiusok kik a tengerben merülének?

F jelenték a mi büneinket, kik el töröltetnek a kereszttségben


9 Articulus
Az izraéliták. sinai hegyéhez valo érkezésekröl, a keserü
vizekröl. a mannárol, a kösziklábol valo vizröl, az ámáléciták
veszedelméröl, a jéthro tanácsárol.

K. A midön az izraéliták. averes tengeren által menének., hová vezeté öket mojses.?

F. nagy pusztaságokon vezeté öket által. a sinai hegyéig. a hová, meg índulásoknak. negyven hetedik napjára érkezének.

K. mojses tudtaé arra az utat?

F. nem vala szükséges az utat tudni. mivel az Isten maga vala kalauzok; napal., a felleg volt elöljárojok: és éttzaka, a tüz oszlop: amidön a felleg, vagy a tüz oszlop meg indult. ök is meg indultanak. és a midön meg állapodot, ök is meg állapodtanak.

K. mivel táplálák magokot az izraéliták. a pusztában?

F az Isten külde nékik az égböl ollyan eledelt, melyet mannának nevezék.,

K. a még az izraéliták. a sinai hegyéhez érkezének, történéké addig valamely nevezetes dolog közöttök,?

F. három nevezetes dolog történék addig. 1. az izraéliták. panasza, 2. a gyözedelem, melyet vettek az amalécitákon. 3. jéthronak. a mojses táborára valo érkezése.

K. mi ókbol panaszolkodának. az izraeliták?

F. háromszor panaszolkodának.. mojses ellen. egy szer azért. mert keserü vizre találtak., másodszor. mert kenyerek nem vala. harmadszor. mert vizek nem vala.

K. mit csinála ollyankor mojses?

F könyörge, és mindenkor bocsánatot nyere a népnek.

elöször, az Isten parancsolattyábol. egy darab fát vete a vizben. és a keserü viz. édesé lett. exod. 15. 25 másodszor. az Isten sok számu. fürjet. bocsáta. a tábora. hogy a nép eleget egyék, és az égböl. manna esék. a mely minden nap esék jó regel. szombatokon kivül, mind addig, még a pusztában maradának., és ez a manna, lön az ö eledelek. negyven esztendeig.

exod. 16. 13.

Harmadszor. mojses meg üté a kösziklát az Isten parancsolattyábol. a pálczájával, és abbol sok viz folya

K. micsoda alkalmatoságal gyözék meg az izraeliták. az ámálecitákot, és mire kel leg inkáb vigyázni abban a gyözedelemben.?

F. az ámáleciták. meg akarák állani az ö uttyokot. mojses el küldé josuét egy seregel. válogatot emberekel. az ámáléciták ellen. maga pedig egy hegyre fel mene: és imádkozék. a még a harcz tarta., a midön mojses fel emelve tarttya vala kezeit, az izraeliták, gyözedelmesek valának. a midön pedig fáradcságbol. le bocsáttya vala kezeit, akoron, az amaléciták. diadalmasok valának, erre valo nézve, két felöl tartatá kezeit mind estig. és az izraéliták. egész gyözedelmet vettek. exod. 17.

K mire kel vigyázni. jéthronak,, a mojseshez valo menetelében?

F. jéthró. mojses látogatására menvén. a leányát. és annak gyermekeit, viszá vivé mojsesnek. mivel mojses haza küldötte volt a feleségit, még egyiptumbol valo ki indulása elött. ugyan a jéthro tanácsábol., osztá el sullyos terhét. atöb alatta valo birákra. a kiket rendele. az igasság ki szolgáltatására. választa azért az ipja tanácsábol. hatalmas férfiakot. Isten félöket, bátrakot, a kik, az igasságot szerették. és a fösvénységet gyülölték., illyeneknek, kellene lenni, minden biráknak,

K. mit jelente. a pusztában valo lakások. az izraelitáknak, azután, hogy a veres tengeren. által menének?

F. jelenté. a keresztényeknek. kereszttségek után valo maradásokot., e földön, minek elötte, az örökös hazában mehessenek, st. aug. supr. ps. 72. n. 5.

K. mit jelentének, a felleg. és atüz oszlop. melyek vezetik vala, az izraélitakot?

F. akristust, jelentették. aki is azt mondgya. hogy ugy mehetünk mennyekben. ha ötet követtyük. st. greg. hom. 21. supr. evan.

K. mit jelentének, azok a bajok. fáradcságok. unadalmak. a melyeket szenvedének az Izraéliták apusztában?

F jelenték, ez eletben valo nyomoruságokot., a melyeknek suhajtatni kel velünk, a mennyei hazát. st aug. supr. ps. 72. n. 5.

K. mit jelente. a fa, mely a keserü vizet. édesé tévé.?

F. jelenté. a kristus keresztyét. mely meg édesiti nyomoruságinkot, és azt a lelki vizet; melyet kel innunk, a boldogságra. tudni illik, az Isten parancsolattyának. és akarattyának. követésit.

st aug. supr. ps. 60

K. mit jelente a manna?

F a kristust. a ki az égböl le szállot élö kenyér. a mi táplálásunkra. ez életnek pusztájában. a ki nem csak kegyelmével. de maga testével. és vérével táplál. joan. 6. 31.

K. mit jelente a kösziklábol fólyó viz?

F. a kristust. akitöl ered minden kegyelem, és akit az irás lelki kösziklának nevez., a kiböl foly, az az élö viz, mely örök életet ád. joan. 1. 15. 1. Cor. 10.4.

K. mit jelentének az amaleciták, kik apusztában, azizraélitak ellen hartzolának?

F jelenték az ördögököt, és mind azokot, kiket eszközül vészen; hogy meg gátollyák a keresztényeket; hogy az élök földében ne mehessenek. st. aug. lib 4. de trini cap 15.

K. mit jelente josué. és az ö hada. kik az ámáléciták ellen hartzolának?

F. jelenté. azt a viaskodást, a melyel kel a keresztényeknek viaskodni, hogy meg gyözhessék, üdvességek ellenségit. az anyaszent egy ház. pásztori alat. origen hom. 11. supr. exod.

K. mit jelente mojses a hegyen., imádkozván. fel emelt kézel.?

F. jelenté a kristust. kí, ki terjesztvén kezeit a kereszten. meg gyözte az ördögöt, st iren. lib 4. Cap. 41. tertul lib 3. Contr. marci.

K. miért hogy az ámáléciták. gyözedelmesek valának. mihent mojses le ereszti vala kezeit,. mikor pedig fel emelve tartya vala kezeit, akor meg gyözettetének.?

F. 1. azért, hogy meg lássuk, hogy tsak a kristus kereszttyének ereje által, és az álhatatoság által. gyözhettyük meg, az üdvesség ellenségit.

2. hogy nem elég viaskodni, hanem még imádkozni is kel. és hogy ha az imádságot, nem teszük. az vigyázás. és aviaskodás mellé. minden bizonyal meg gyöz az ördög.

3. hogy azok, kik a rejtékben. fel emelik kezeket az ég felé. és buzgoságal könyörögnek, az kristus nevében, a pásztorokért. és az anyaszent egy házért., azokot nagy tiszteletel kel tekinteni, mivel részek vagyon. az anyaszent egy háztol vett gyözedelemben s. Chrys. hom 1. supr. mojs. matth. 26. 41.


10 Articulus
Az izraélitaknak törvényéröl. a szövettségnek véréröl.

K. mit cselekedének az izraéliták. a midön. a sinai hegyhez érkezének?

F. meg parancsola mojses a népnek hogy két nap alat. meg szentellye magát. hogy vehesse a harmadikán, az Isten törvényit, határt vete a hegy körül. és meg parancsolá hogy senki azon altal ne menne., mert életét el vesztené.

A harmadik napon. mely ötvenedik napja vala, egyiptumbol valo ki jöveteleknek., a hegyet a tüz el fogá. és rettenetes trombita szó hallaték, és az Isten beszélle mojsesel, a menydörgés. és villámlás közöt. exod. 19..

K. miért adá az Isten. azö törvényit az izraélitaknak ollyan rettentö modon.

F. mert az a nép. igen kemény szivü vala, az Isten. abüntetésnek. félelme alat. akará öket tartani: a szeretet törvényének ideje, nem jöt vala még el.

K. mit monda az Isten az izraélitáknak, a midön szozatot bocsátta a hegyen?

F a tiz parancsolatot kí hirdeté nékik,

Én vagyok ate urad Istened. ki, kihoztalak. téged. az égyiptum földéröl., másut erröl beszéllünk.

K. ezekben a parancsolatokban. valánaké valamely oly dolgok. melyek ujjak lehettek volna. a sidok elöt,

F. nem valának., mivel azok. a természet törvényét foglallyák vala magokban. tudni illik. azon törvényt, a melyet óltót volt Isten minden embereknek szivekben. teremtetésekkor; az irásbol ki is tettzik,. hogy az emberek, minden idöben, köteleseknek tartották. magokot; ezen tiz parancsolatoknak. meg tartására, még mojses elöt is. nézd meg, mit mondottunk erröl, a tiz parancsolatban.

K mint hogy az emberek üsmerték atiz parancsolatot miért adá az Isten az izraelitáknak, ujontában.?

F mert senkí nem vala a földön. akí aztot meg tartotta volna, és avetek el törölte volt azemberek sziveiben, amellyekben óltotta vala az Isten. st aug. supr ps. 57. n. 1.

K. az Isten adaé az izraélitáknak, meg más törvényt is a tiz parancsolaton kivül?

F igen is ada az Isten. meg más parancsolatokot is, mojses által, mellyek az igasság ki szolgáltatását tekinték., és avallásnak. külsö Ceremoniáit.

K. azokot a parancsolatokot akeresztények., ollyan köteleség alat tartoznaké meg tartani, mint a tiz parancsolatot.?

F. amojses parancsolati közöt, két dolgot kel meg külömböztetni. némellyek szükség képen követik atíz parancsolatot., illyen a biráknak tett parancsolat., hogy igasságot szolgáltassanak,, nem tekintvén senkinek. se szegénységit. se gazdagságát., az illyen parancsolatok minden idöben valok. és minden népeket illetnek. mert a természet szerent valo törvényre vannak fundalva

A töb törvenyek, szabad akarat alat vannak, illyen vala a törvény. mely azt hagyá. hogy minden hetedik esztendöben., miveletlen kel hadni a földet, az ötvenedik esztendöben., minden adoságot el engedni, íllyenek valának a parancsolatok melyek. a vallásnak külsö ceremoniáit tekinték., és a meg tisztulás., az illyen parancsolatok. csak a sidokot kötelezték., és az illyen törvénybéli cselekedetekröl mondgya sz. pál. hogy meg mentet minket a kristus az iga, és a szolgálat alol. rom. 7. 6. galat. 4. 31. st. aug. lib. 10.

Contr. faust. Cap 2.

K. miért akará az Isten, az izraélitákot. annyi sok féle tartásokal. és szokásokal. terhelni, mivel azok el kelletének töröltetní a kristus által.?

F. szükséges vala, iga alá vetni azt a népet, mivel az a nép, igen földi, és kemény nép vala és kevés értelmü. exod. 33. 3.

K. az izraéliták, alázatoságal vévéké, ezeket aparancsolatokot?

F. meg igérék közönségesen., azoknak meg tartását.

Az Isten meg igéré nékik, ollyan formában, hogy ha azokot hüségesen meg tarttyák., hogy öket ugy fogja tekinteni, mint a maga népit. mint ollyan népet. a ki szent, hogy közikben helyhezteti országát, és papságát, hogy öket ellenségektöl. meg oltalmaza. és bé tölti öket áldásival. exod. 19. 5. 6. deute. 28.

K. mit cselekedék mojses. ezen kötés után.?

F. könyvben irá. az urnak minden parancsolatit, oltárt csinála, és azon barmokot aldoza fel az urnak., azoknak vérekböl az oltára hinté,. és atöbbit. el tevé, azután a tett szövettséget. a könyvböl el olvasá. az egész nép elöt. a ki ujontában. igeré. az urnak valo engedelmeségit., azután az eltett. vérel. meg hinté a könyvet. és az egész népet. mondván, ez a szövettségnek vére. melyet szerzet az. ur veletek., hogy mind ezeket bé tölttsétek. exod. 24. hebr. 9. 20.

Azután mojses fel mene a hegyre az urhoz, hogy a két kö táblát elvenné. a melyeken vala irva. atiz parancsolat., és hogy ki tanulhassa az urtol, mind azokot., a melyeket kelleték meg tartani a sidoknak a vallás dolgaiban. exod. 24.

K. mit jelente. a sidoknak, egyiptumbol valo ki jöveteleknek ötven nap mulva ki adatot törvény,?

F. jelenté azt. a mit cselekedék. a szent lélek az apostolokal. és atöb esze gyült hivekel jerusálemben. pünkösd napján. ötven nap mulva. azután hogy a kristus, fel támadása által., meg szabaditot volna minket. az ördög rabságábol.

A szent lélek, nagy zugásal szálla le reájok., hogy az Isten törvényit, ne a köre, hanem szivekben irja.

K. mit jelente a kö, a melyre vala irva a törvény?

F. jelenté a sidoknak, kemény sziveket., akiket az irás kö szivüeknek nevezi., adok néktek uj szivet, mondgya az ur a propheta által, és el veszem a kö szivet a ti testetekböl, és adok néktek hus szívet; az en lelkemet adom belétek., és azt cselekszem. hogy az én parancsolatimban járjatok. ezek 36. 26.

K. mit jelente a barmok vére, a melyet, hinte mojses az oltárra. és a népre. hogy petséttye légyen a szövettségnek.?

F. jelenté a kristus vérit., mely meg tisztit minket büneinkböl. és a mely petsettye az uj szövettségnek melyet tett Isten velünk, és a melynek örökké meg kel maradni heb. 9.

K. mit jelentének. a sidoknak tett igéreti Istennek., hogy ha meg tarttyák a törvényt.?

F. jelenték, akeresztenyeknek. tett, lelki igéreteket, 1 petr. 2:9:


11 Articulus
Mojsesnek a sinai hegyen valo létéröl. magyarázattya mind
annak, valamit az Isten parancsola néki. a vallást illetö
külsö dolgokról.

K. mit cselekedék mojses. a sinai hegyén?

F. az Isten meg mutatá néki mi formában csináltassa. 1. a hajlékot, 2. a szövettségnek ládáját, 3. a kegyelemnek tábláját. 4. az asztalt. 5. a gyerttya tartot., 6. az illatok oltárát, 7. az aldozatok oltárát, 8. a réz kádat., 9. a papi öltözeteket, meg parancsolá néki, hogy mind ezeket ollyan formán. csináltassa, a mint meg mutatta néki, végtire. oda adá néki a két kö táblát. melyeken a tiz parancsolat vala irva.

K. mi volt az a forma. a mely szerént parancsolá Isten mojsesnek hogy mind ezeket meg csináltassa?

F. a szent lélek azt akará velünk meg értetni az által, a mint sz.pál mondgya. hogy a hajlék. a láda, a tábla, és mind a többi, csak árnyéki, és figurái valának mind annak. a minek kelleték bé tellyesedni, az uj törvényben hebr.8 5.

K. mi vala a hajlék?

F az ollyan templom volt. a melyet hordozhattak, és amelynek. addig vevék hasznát a sidok. valamég a jerusalemi templomot fel nem épitheték.

Ez a templom két részböl állot, mely két részt, egy nagy lepedö rekesztette el, egyik a másikátol. az elsö rekesztést nevezték szentnek, a másikát. a szentek szenttyének. hebr. 9. 2. 3.

K. mit jelente a hajlék?

F. a második része a hajléknak, melyet a szentek szenttyének nevezték az eget jelenté., az elsö jelenté a kristust, az ö halando testében., és az anyaszent egy házat aföldön, a ki is ugy éll itt, mint számki vetésben. és bujdosásban hebr. 8.11.

K. mi vala. a szövettségnek. ládája?

F. a meg rodhatatlan fábol valo láda volt. a mely. mind belöl, mind kivül. tiszta arany pléhekel volt bé boritva, ez a láda. arra valo volt, hogy abban állyon. atörvénynek két táblája, erröl is nevezék szövettség ládájának., mert az Istennel tett szövettség abban állot., és ennek a ládának, mindenkor. a szentek szenttyében kelletet maradni, exod. 25. hebr. 9. 4.

K. mit jelente. a szövettség ládája?

F jelenté a kristus emberségit. st. cyrill. alex. lib 4. supr. joan. Cap. 28.

K. mi vala a kegyelemnek. táblaja?

F. e szerént nevezték a szövettség ládájanak. fedelét. ennek tiszta aranybol kelletet lenni, a két végin. két chérubim volt aranybol ki csinálva, akik szárnyokot ki terjesztvén. a láda fedelét bé fedték, az Isten mindenkor onnét szollot. és erröl is mondgya sok helyt az irás., hogy az Isten a chérubimokon üll, azért is nevezik propitiatoriumnak, az az, ollyan helynek., a honnét az Isten kegyelmit mutatta az emberekhez. exod. 25. 17.

K. mit jelente. akegyelemnek. táblája?

F. a kristusnak. Istenségét., a mely bé fedezi az ö emberségit. mert ö benne lakik az Istenségnek minden tellyes volta test szerént. és ö a mi büneinkért engesztelö, és csak ö általla nyerünk irgalmasságot. colos. 2. 9. 1. joan. 2. 2. rom. 5. 2. hebr. 4. 16.

K. mi volt az asztal?

F az az asztal, meg rodhatatlan fábol volt csínálva., és arany pléhekel volt bé boritva., a csak arra valo volt. hogy kenyereket tettenek reá.

K. mik valának azok a ki tett kenyerek?

F. eszerént nevezék a tizenkét kenyeret, a melyeket az asztalra tettenek, a papok hatot hatot raknak vala egymásra., és minden héten meg ujitották

K. mit jelente az asztal. és akenyerek?

F. az eucharistiának oltárát jelenté., amelyen szüntelen ajánlya a kristus magát az atya Istennek, ami büneinkért,. az ujtörvénybéli papok által. akenyérnek, és abornak. szinek alat. st joan damas. libr 4. cap. 14.

K. mit jelentének. a tizen két számu kenyerek. melyek az asztalon állottak?

F. azért tettek tizenkettöt., mert izraelnek tizen két nemzettségit jelentették, a tizen két nemzettség, jelenté az egész kereszténységet., aki magát ajánlya. az Istennek. a krístus által, akristusban. és a kristusal., a szent áldozatban, mondgya sz. agoston civ dei lib 10. Cap 20.

K. mi vala a gyerttya tarto?

F tiszta aranybol. volt csinálva, hét águra. és mindenik ágnak. avégin. egy lámpás vala., mind ezt. nagy mesterségel kelleték meg csinálni.

Ezeknek a lámpásoknak. az illatok oltárja elöt kelleték égni.

K. mit jelente. ez a hét águ. gyerttya tartó.?

F a kristust. és apásztorokot jelenté.

K. mi vala. az illatok oltára?

F a rodhadatlan fábol csinált. kis oltárocska vala., és a egészen bé vala boritva. arany pléhekel,, ennek az oltárnak. a szent hellyen kelletet állani, ecsak arra volt rendeltetve., hogy az illatokot, amelyeket minden nap. estve és regel ajánlottak apapok. arra rakták. és meg égették az ur elött.

K. mit jelente. az oltár. és az illatok?

F az oltár jelenté akristust. és az illatok, képzelék, az imádságot. akristus szüntelen könyörög érettünk., és a papoknak minden nap kel ajánlani az Istennek, akristus által., mind magokért, mind anépért, a könyörgéseknek illattyát, mint kedves illatu temjént. st. aug. lib 10. de civ. dei cap. 4.

K. mi vala az áldozatoknak. oltára.?

F ez az oltár. meg rodhadatlan fábol volt csinálva., és bé volt rézel boritva., ezen az oltáron. áldozták. az Istennek az áldozatokot.

K. mit jelente. ez az oltárt.?

F. jelenté a keresztet., a melyen fel áldozá magát a kristus, akit is jelentették, a régi áldozatok. ugyan azért is tették ezt az oltárt. a hajlék. kerületin kivül, mert akristus jerusalemen kivül fesziteték meg, hebr. 13. 12.

K. mi volt. a réz kád.?

F az ollyan nagy réz edény volt. a melyet meg töltöttek vizel. és a hajlékon kivül tartották., azért hogy apapok abbol meg mossák lábokot. és kezeket, a midön a hajlékban kelletet szolgálniok,

K. mit jelente ez?

F jelenté a lélek üsméretnek. nagy tisztaságát. a melyel kel az anyaszent egy házban végben vinni a szent hivatalokot., erre valo nézve tesznek, a templomok ajtaja mellé. szentelt vizet

st greg. hom. 17. supr. evang.

K. mellyek valának, a fö pap köntösei.?

F. melly elö. és válra valo. köntös, a szoros gyolcs ruha a süveg, és az öv. exod. 28.

K melyek valának köntösi a töb papoknak.

F a gyolcs ruha. az öv, és a süveg.

K. mit jelentének, mind ezek a köntösök.

F jelenték azokot a jó erkölcsöket,. a melyekben kel öltözni az ur szolgainak. st. aug. quest supr. exod. st hier. epist. ad fabio.


12. Articulus
Az arany bornyurol. azért valo büntetésröl., az mojses
ábrázattya. bé fedezéséröl. a fö paprol aaronrol, és
alevitákról.

K. miben foglalatoskodnak vala az Izraéliták. a sinai hegyénél a még mojses negyven napig, a hegyen vala.,?

F. azt gondolák hogy mojses meg holt volna, mivel ollyan sokáig marada a hegyen., és arra kénszeritették aaront. hogy nekik bálványt csinálna. akit imádnának. aaron gyengeségböl. anép kivánságára álla, és arany bornyut öntete, akit anép imádá.

K. mit cselekedék. mojses. midön le jöt volna ahegyröl.?

F látván azt a fertelmes cselekedetit anépnek., el töré a két táblát melyet viszen vala anépnek. azután, porrá tévé az arany bornyut, a port a vizben veté. és meg itatá az izraelitákal,. áront erösen meg feddé. és a lévi nemzettsége eleiben menvén. parancsolá nékik, hogy minden kegyelem nélkül. ölnék meg atáboron. akit elöl utol találnának., aztot végben vivek. és azon anapon. huszon három ezer embert ölének meg, és aleviták, ezen cselekedetekért. az Istennek szenteltetének, a vulgáta. ennyi számut. teszen fel., mivel a több féle versiok tsak. 3 ezeret mondanak

K. mit cselekedék mojses azután.

F. eleiben adá a népnek rut cselekedeteket, és imádságával. meg engesztelvén az ur haragját., ismét fel mene a hegyre., ahol negyven napig marada. étel, és ital nélkül. azután. viszá jöt. és a két uj kö táblát hoza. a melyekre az Isten irta vala törvényit., és meg csináltatá mind azokot. amiket az Isten parancsolt volt néki. a hajlék iránt., az Isten csudálatosan meg mutatta vala akor. Mojseshez valo kegyelmességit, mivel, amidön le jöt a hegyröl., az ö ábrázattya igen fényes vala. ugy hogy, az izraéliták. nem nézhetnek vala reája., és kénszeriteték bé fedezni magát. a midön vélek beszélt.

K. mit jelent az a fedél. a melyel a mojses orczája vala bé fedve.

F. jelenté a sidok vakságát, és azt a fedelet., a mely nem engedé nékik. hogy meg láthassák. akristus dicsöségit. és a prophetiákot melyek. ö rolla szollanak.

K. kit választának. a fö papságra, és a töb papi hivatalokra?

F az Isten parancsolattyábol. mojses fö papnak szentelé ááront. és ennek fiai is fel szenteltetnének a papságra., és alévi nemzettsége egeszen fel szentelteték., a hajlékban valo szolgálatra.

Nem emberi hajlandoságbol választá mojses ááront, és ennek fiait apapságra., és alévitákot a hajlék szolgálattyára, mivel. ha a természet indulattyát akarta volna követni, inkáb választotta volna. a maga fiait. a papságra.

Mojses nem cselekedék tehát mind ezekben egyebet, hanem az Isten rendelésit követé, amelyet az Isten, két nevezetes dologal. meg bizonyitá az izraélitáknak, Exod 28.

Coré. dáthán, és abiron. két száz ötvened magokal. mojses, és ááron ellen fel támadának, mondván hogy nékik. annyi közök volna a papi hivatalhoz. valamint ááronnak, a föld meg nyilék, és el nyelé ezt a hármat, az egböl eset tüz, el törölé a többit.

Az Isten parancsolá azután mojsesnek. hogy tenne tizen két veszöt a hajlékban. a melyeken legyen atizen két nemzettségnek nevek., különösön tett pedig egy veszöt. az ááron nemzettségiért, és meg mást. a lévi nemzettségiért., csak egyedül az áron veszeje, hoza egy éttzaka alat. virágot és gyümolcsöt. és ezen csuda tétel által. az Isten világoson meg üsmérteté az sidokal., hogy áaront. és az ö maradékit választotta. a papi hivatalra.

K. mit jelente a. hogy az Isten az aáron maradékit választá. apapságra. és meg bünteté azokot., kik azt eröszakoson akarák magoknak tulajdonitani?

F Az Isten meg mutatá az által. nem kel. hogy a papságot. mi magunk tulajdonittsuk magunknak. az uj törvény béli papságot, hanem várni kel. hogy az Isten arra hijon mint aáront, mert más képen, ollyan rettentö büntetést várhatunk magunkra, valamely vala korén, dáthanon. és abironon.

K. mit jelentének. Coré. dáthán, és abiron?

F jelenték mind azokot, kik hivatás nélkül veszik fel a papi hivatalt. de föképen azokot, kik az egyeséget el rontván. szakadást csinálnak az anyaszent egy házban. st aug. epist. 93. ad vincen.


13. Articulus
A kémekröl. az izraéliták, pusztában valo zugolodásokrol.
büntetésekröl.. a Caleb. és josué. meg jutalmaztatásokról.

K. mit cselekéd mojses. azután. amidön rendelést tett volna mind arrol. a mi az Isteni szolgálatot illeti?

F. tizen két kémet külde a kanaán földére, mindenik nemzettségböl egyet; hogy onnét gyümölcsöt hoznának

K. mit mondának a kémek. arrol a földröl?

F. azt mondák. hogy az igen jó föld volna., és bizonyságára. ollyan mód nélkül valo nagy szöllö ágat hoztanak onnét gereszdestöl. hogy egy rudon. két embernek kelleték vinni, de tiz a kémek közül, a népet zugolodásra indittá, mondván. hogy olly hatalmas nemzet birja azt a földet, akit lehetetlen volna meg gyözni,

Az izraéliták ezeket halván. zugolodni kezdének, és mojses ellen támadának, azt kivának hogy inkáb apusztában halnának meg, ollyan fejet akarának magoknak választani. a ki viszá vigye öket égyiptumban., de ez a két kém, Cáleb, es josué. igen kezdék bátoritani. és csendesiteni a népet. mondván. hogy az Isten hatalma. eröseb annál a népnél.

A Caleb, és a josué. intési, és beszédi. semmit nem használának a nép elöt, söt még annál inkáb fel gerjeszték, mert amás tiz kémek. egészen fel inditották. és meg ijesztették vala,, és ezt a két szent embert már meg kövezték volna. azért hogy az Isten hatalma mellet szollottak. hogy ha abban a szem pillantásban, az ur dicsösége nagy fényeségel lenem szállot volna a hajlekra num 13. 32

K. eza fel támadas, büntetetlen maradaé.?

F. nem, mert az Isten. hirtelen valo halálal, el törlé a tiz kémet. a kik inditoi valának, és meg mondá. hogy mind azok. kik zugolodtanak. be nem mennek a meg igért földre, hogy negyven esztendeig apusztában maradnának., hogy mind azok kik a husz esztendöt meg haladták. ót halnának meg, kivánságok szerént, hogy egyedül. Caleb, és josué mennének a kanaán földére, és az Isten egészen el törlötte volna a népet, hogy ha mojses, meg nem csendesitette volna haragját. az urnak. könyörgésivel.

K. mit jelentének a tizen két kémek

F. jelenték az anyaszent egy ház pásztorit. akiket az irás. az izrael háza kémjeinek. és vigyázoinak nevezi. isai. 56. 10.

K. mit jelente a szöllö, a mellyet ket ember vit avállán. fel függesztve arudon.

F. jelenté a kristust. a kereszt fán függesztve: st aug supr ps. 8. n. 2. st bern. serm 44. supr. Can.

K. mit jelente. a sidok fel támadások., kéttségben esvén,, hogy bé mehessenek a meg igért földre. látván a nagy akadályokot a melyektöl tartának?

F. jelenté azollyan keresztényeket; kik kéttségben esvén hogy meg gyözhessék. üdvösségek ellenségit. és hogy el érhessék az üdvességet. a kristus ellen támadnak. és rosz. kivánságoknak adgyák magokot. ephes. 4. 19.

K. Cáleb, és josué. kiknek valának képei?

F. a hü pásztoroknak. kik az Istenben valo bizodalomra indittyák anépet. és arra hogy reméllyék akristus segittségit. a ki velünk meg gyözeteti, minden akadállyit. üdveségünknek.

K. mit jelente. az üldözés, melyet szenvedének, josué és cáleb. a más tiz kémeknek ingerlésekre?

F. jelenté azokot a jo pásztorokot, kik Isten szerént vivén végben hivatallyokot, és minden emberi tekintet nélkül, szenvednek, az ollyan rosz, és magok hasznát keresö pasztoroktol. és kik nem a hit szerént viselik magokot. illyen példák, minden idöben voltanak., el kezdvén. a kristus. és az apostoloktol fogvást, nézd meg hogy mit szenvedet a kristus. az irás tudoktol. és a phariseusoktol, sz. pál. a hamis apostoloktol. 2 epist. ad corin. st joan 3 epist v:9. olvasd meg. a sz. athanásius, sz.Chrysostomus. életeket.

K. mit jelente a büntetés, melyel bünteté Isten a tiz kémeket, és a népet?

F. képzelé azt a büntetést, amelyel némelykor. láthato képen. de mindenkor láthatatlanul, meg bünteti azokot, kik üldözéseket támasztanak a jó pásztorok ellen., és azokot, kik részesek az üldöztetésben., nézd meg az árius halálát, sz.athanásius életében.

K. azt mondád, hogy hat száz ezer ember közül, kik egyiptumbol ki jövének, csak Cáleb. és josué menének bé a meg igért földre. és a többi mind el veszének a pusztában. mit jelente a?

F. jelenté azokot a kevés számu. keresztényeket, kik az üdvességnek földére érkeznek, mondám kevés számu, hogy ha azokhoz hasonlittom számokot. akik el kárhoznak., erettentö igasság. és nehéz volna el hinni, hogy ha sz.pal. ezt világoson elönkben nem adná. 1 Cor. 10. v. 1. 2. 3. 4. 5. 6. a tizen kettöig.


14. Articulus
Az ellen mondásnak vizéröl. aréz kigyóról, a báláám tanáttsárol.
phinéröl. és a mojses halálárol.

K. mit mivelének az izraéliták. a pusztában negyven esztendeig?

F. az Isten, hol egy felé, hol más felé utoztatta öket, de a szüntelen valo csuda volt, hogy azon idö alatt, se sarujok. se köntösök el nem szakadot; és minden nap manna hullot le nekik az égböl. szombatokon kivül. deut 8. 2.

K. hivebbek, és engedelmesebbek valánaké akoron az urhoz., mint sem annak elötte?

F. nem. mert mindenkor. kemények. és durvák valának, meg unván. a sok utozást, gyakorta zugolodának. az Isten és mojses ellen, egy szer azért támadának fel. hogy vizek nem vala másodszor. azon panaszolkodának, hogy a mannát. meg unták volna., egy szoval. mindenkor az ur ellen panaszolkodtanak

K. miképen csendesüle meg a nép. a viz nem létiért?

F. mojses. a páltzájával. meg üté kétszer a kö sziklát, a honnét nagy bövségel. viz folya. ugyan it is történék a, hogy mojsesnek. nem vala az az egész bizodalma az Istenhez. mint a melyel. volt rend szerént hozája. és az irás mint egy értésünkre adgya. hogy kételkedet a csuda tételiben. de akár mi némü legyen az a fogyatkozás, amelyben eset akor mojses, elég ahogy, azt a vizet, ellen mondás vizének nevezék, azért hogy a nép zugolodék. num. 20. 11. 12.

K. az Isten nem büntetéé meg. mojsesnek ezt a fogyátkózását.?

F. meg, büntetésül pedig. az Isten azt mondá néki. hogy meg látná a meg igért földet. de oda bé nem menne. és hogy más vinné oda a népet.

K. miért engedé meg Isten hogy mojses abban a fogyatkozásban essék?

F. azért hogy ötet meg aláza. és hogy meg mutassa anépnek. hogy öis ollyan ember. mint atöbbi. és hogy azon büntetés által nékünk nagy titkot nyilatkoztasson ki. amelyröl fogunk szollani. theodoretus qu. 37. supr. num.

K. miért bünteté meg Isten mojsesnek ezt a fogyatkozását oly hamarságal.

F. azert hogy az ideig valo büntetésel el kerültesse véle. amás életben valo büntetést, mivel az Isten meg bünteti azokot a kit szeret. és az ollyan ideig valo büntetések, az ö atyai irgalmasságának jelei hebr. 12. 56. prov. 3. 11. 12.

K. az Isten meg büntetéé anépet azért. hogy a mannát meg utálá, és az ö utolso zugolodását.?

F. igen is meg. mert az ur, sok számu kígyokot külde közikben., akiknek marások ollyan vala mint atüz, sok embert vesztének el. ezek a kigyok. num 21. 6

K. miképen let vége ennek a büntetésnek?

F. mojses réz kigyot csináltata az Isten parancsolattyábol. és aztot magosan fel emelteté. és a kik arra néztek. meg gyogyultak akigyo marástol.

K. mit jelente aréz kigyó?

F az a méreg nélkül valo réz kigyó, jelenté a kristust, a ki a fára fel emeltetet, és aki meg szabadit minket az kigyotol, az az az ördögtöl, csak reá nézünk. akristus maga tanyit minket. erre az igasságra. joan. 3. 14. 15.

K. a nép nem indittáé fel az Isten haragját. azután. a mojses haláláig.?

F fel inditták még egy szer. a vétekel. melyet cselekedének., a madianita béli aszszonyokal.

Magyarázat.

báláe. a moábiták királya. magához hivatá báláámot, azért hogy a népre átkot mondgyon., de az Isten ugy vezérelé ennek a prophétának anyelvét. hogy nem átkot. hanem áldást monda a népre, és meg jövendölé, amessiás el jövetelét., de ez a prophéta tartván attol. hogy elne veszesse a jutalmat, melyet a király igért vala néki, arra valo nézve. fertelmes rut tanacsot ada akirálynak., azt tanácsolá tehát akirálynak, hogy küldene aszszonyokot az izraéliták táborára, a kikel valo vétkekért, az Isten haragja reájok fog szallani. és azután. a király, könnyen meg gyözheti azt a népet, a tanács tettzék. és meg fogadák, és a nép, a tisztátalanságban, és a balványozásban esék.

K. az Isten meg büntetéé ezeket a vétkeket?

F. igen is meg, mert mojses az Isten parancsolattyábol. meg öleté mind az elsököt a nép közül., és a kik vétkesek valának., azután. parancsolá. hogy le vágnák., mind azokot, kík a tisztátalanságban. és abálványozásban estenek., huszon négy ezer embert vágának le. azon anapon., azon alkalmatoságal mutatá meg phiné nagy buzgoságát. mivel látván egy izraélitát más idegen aszszonyal együt. mind akettöt meg ölé egy szers mind. és ezen cselekedete által. az Isten haragja meg csendesedék

K. az Isten. nem büntetéé meg, a mádiánitákot és moabitákot is.?

F. igen is meg, az Isten phinét. két ezer emberel ellenek küldé. báláe. és báláám el veszének, és a mádianitákot mind le vágák, csak éppen. a szüzeket hagyatá meg mojses. num. 31.

K. mit cselekedék mojses ezen gyözedelem után.?

F. Isten parancsolattyábol. josuéra adá anépre valo egész gond viselést, hogy ö vinné bé anépet. a meg igért földre, azután az egész nép elöt. ujontában. ki hirdeté. mind azokot., amiket az Isten parancsolt volt néki, meg jövendölé nékik. hogy a sidok el vettetnek. és apogányok vétetnek fel helyetek, azután áldást ada mindenik nemzettségre. és fel ira mindeneket egy könyvben. a mely könyvet, a frigy ládájában téteté, azután fel mene egy magos hegyre. a honnét az Isten meg mutatá néki a meg igért földet. és ugyan ót meg hala. az izraéliták. azt soha meg nem tudhaták. hol légyen az ö temetö helye vagy az ö teste

K. azt mondád. hogy mojses nem vivé bé anépet a meg igért földre., meg büntettetvén az által. kételkedésiért. és hogy josué adá és osztá el nékik azt a földet hogy birják, mit jelente a?

F. a nagy titkot jelente. melynek. ez a magyarázattya. Az emberek avétek altal, az ördög rabságában valának., melyet jelente az egyiptumban valo rabságok az izraélitáknak: az Isten meg akarván öket szabaditani, az irot törvényt adá nékik, mojses által, ez a törvény meg üsmérteté vélek. meg romlásokot. és rabságokot. azt is meg mutatá nékik. hogy miképpen lehesen nékik meg szabadulniok. és elejekben adá. ajót. a melyre igyekezenek. de annak a törvénynek, nem vala annyi ereje hogy meg gyogyithassa az emberi szivnek meg romlását. se annyi hogy minket egyedül az örök boldogságban vihessen. az a nagy csudálatos dolog. a kristust illette, mind egyedül valo meg váltot, a kinek josué viselte anevét. csak egyedül akristus az ö kegyelme által. mely kegyelem hatalmasab a mojses törvényénél, tisztit. és tart minket. és vezet minket. az örök életnek birtokában, akit jelentet a meg igért föld. galat 3. 11.hebr. 7. 19.


15 Articulus
Josué alat valo el osztásárol. ameg igért földnek.
a birák alat valo létekröl. az izraélitáknak.

K. mit cselekedének. az izraéliták. amojses halála után.?

F azt fogadák. hogy josuénak engedelmeskedni fognak mindenekben., és josué birodalmok alá adá ameg igért földet

K. könnyen jutánaké ahoz aföldhöz, és valaé valamely akadály?

F igen sok vala de ök azt mind meg gyözék. josué vezérlése alat. és mind meg ölék, anépeket., kik azt a földet birák.

K. el törölteténeké ugy mind azok anépek, kik birják vala azt a földet, hogy egy sem maradot volna?

F. az Isten ugy adá. hogy csak lassanként irták ki öket, és csak akor amikor az izraéliták. annyira el szaporodának. hogy csak ök magok birhatták a földet. és azért is hogy legyen mindenkor valamely tartások, és vigyázásban legyenek

K. miképen oszták el az izraéliták. ameg igért földet?

F. josué sorsot vettete reája. és mindenik nemzettség azt a részt vevé el., a melyet az Isten rendelése ada neki.

K. mit jelentének azok az akadályok, melyeket találának az izraéliták josué alat. ameg igért földön, és azok az ellenségek akikel kelleték harczolniok, és akiket csak lassanként fogyatának el.?

F. azok az akadályok. és ellenségek. jelenték, a belsö, és külsö ellenségeket, akiket meg kel gyözni az anyaszent egy háznak. és különösön mindenik hivnek, eföldön, hogy birhassa a mennyet., melyet nevezik, az élök földének.

A keresztények csak lassanként gyözik meg, azokot az ellenségeket. és az Isten hágy nékik mindenkor valamely ellenséget. azért hogy gyakorollyák a jo erkölcsöt, hogy félelemben legyenek, és hogy el ne veszessék magokot. a kevélységel, és a resttségel.

st hier, ad paul. epist.103.

K. miért akará az Isten hogy az izraeliták. közöt, sors által osztassék el. ameg igért föld?

F. 1. hogy veszekedés. és zugolodás ne lenne közöttök.

2. hogy aztot meg lássák, hogy nem az emberek., hanem az Isten adná mindenik nemzettségnek azt a tartományt, amely az osztásban eset neki.

3. hogy azt észre vegyék. hogy ha szinte azután birják is a foldet. minek utánna eröszakal meg vették volna. mind azon által. aztot csak egyedül az Istennek ingyen valo irgalmasságábol. birják.

4. hogy azt észre vegyék., ugy a keresztényekis. hogy ámbár a mennyekben bé mennyenek is. hogy ót vegyék el a fáradságokért valo jutalmat, az igaz birotol., mind azon által az örök elet oly kegyelem, a melyre hivatattak., mint egy sorsra., mondgya sz. pál. tudni illik. az Istennek. ingyen valo kegyelméböl. rom. 6. 23. eph. 1. 2.

K. miképpen viselék magokot az izraéliták., azután hogy birni kezdék a földet?

F. az urat szolgálák. mind addig még josué. és a régiek életben maradának., akik látták. vala azokot a csudákot. melyeket tett vala Isten vélek., de a josué. és ezeknek halálok után., a nép gyakorta. a bálványozásban esik vala.

K. mi okozá az illyen rendeletlenségeket?

F. a szövettség., amelyet teszen vala anép. az Isten parancsolattya ellen, a hitetlenekel., akik még meg maradtak vala az országban

K. az Isten büntetetlen hagyáé. az ö vétkeket.?

F. nem, mert az Isten az izrael népit. az ellenségi kezében adá az urnak karja, meg sullyosodék rajtok, és igen nagy nyomoruságban esének. valamint mojses, és josué azt nékik meg jövendölték vala.

K. sokáig tartaé az a nyomoruság?

F. mind addíg tarta, valamég. vétkekben maradának. amidön magokban térének. és az urhoz kiáltának. akoron az ur támaszt vala ollyan birákot. kik a nyomoruságbol ki vevék öket, de rend szerént. ez a háládatlan nep. a birák halálok után. ismét arendeletlenségben esik vala, és ollyankor. ujontában. az ö ellenségek hatalmában esnek vala.

Ez igy lévén, ez a nép, szüntelen valo valtozásban forgot. hol, a joban. hol a gonoszban., a hoz képest, valamint ök is. hol el távoznak vala az Istentöl. vétkek által. hol pedíg Isten irgalmasságát mutatván hozájok., meg hadgya vala magát engesztelni. köny hullatásokra. és penitenczia tartásokra

K. miért nevezék azokot a szabaditokot, kiket az Isten támaszt vala, biráknak.?

F mert igasságot tesznek vala anépnek. és az Isten nevében igazgattyák vala anépet.

K. mint hogy ök igazgattyák vala anépet. miért nem vevének királyi nevet magokra vagy más illyen nevet?

F. mert nem annyira ugy azok a birák igazgattyák vala a népet, mint az Isten önnön maga., valamint azt meg is mondatá az izraélitáknak, a midön királyt kérének magoknak, azok a birák. mint egy szoszolloi valának Istennek, aki ugy tekinti vala anépet. mint különösön valo maga népit., az ábrahámal, és mojses alat tett szövettségért.

K. az izraélitáknak. valaé meg más birájok, azokon kivül, a kiket az Isten rend kivül támaszt vala nekik?

F. az ollyan biráknak halálok után., akiket az Isten küld vala nekik. ök magok is választanak vala némelykor ollyanokot kik öket igazgatták. és biráknak nevezék., és igy a birák közül némelyeket az Isten rend kivül tamaszta, illyenek valának. othoniel. eleg elsöb vala. aod. és samgár, débora. ez aszszony vala, Gedeon. sámson.. a többit anép választá, illyenek valának. thola., jáir, jephté. abésan., ahialon. abdon. héli. és samuel. vannak mind azon által, ezek közöt ollyanok., akiket nem tudgyák ha az Isten. vagy anép valasztásábol, letteké birák.


16. Articulus
Az izraélitáknak. a királyok alat valo létekröl.
elöször saulrol. és dávidrol.

K. ki vala aleg utolso biró.?

F. samuel. ez igen nagy szent. és nagy prophéta vala?

K. miért nem vala. töb biró samuel után.

F. mert az izraéliták. az Isten rendelése ellen, azt kivánák hogy királlyok legyen.

K. ki vala aleg elsö sidok királya.?

F saul. a benjamen nemzettségéböl.

K. miképen választaték királynak?

F az Isten választá., de elsöben meg mondatá az izraélitaknak hogy nem az ö akarattyábol. tesznek királyt magoknak, samuel. olajat hinte reája az Isten parancsolattyábol. és azután sorsot vetvén. anép meg tudá az Isten akarattyát. hogy kit válaszon. mivel samuel sorsot vetvén mindenik nemzettségre., a sors a benjamen nemzettségire esék., és ebböl anemzettségböl az abiel fiára. saulra,

K. a királyságnak. fiurol. fiura kelletéké szállani.?

F igen is. de asaul engedetlensége okozá. hogy az Isten elvevé tölle az orszagot, és más nemzettségben valonak adá.

K. ki következék. saul után?

F. dávid, a jessé fia. ajuda nemzettségéböl., ez ajuhokot örzi vala. a midön az Isten, akirályságra választá. és fel keneté samuelel.

K. miképen élt dávid,?

F. ö az Istennek kedve szerént valo volt. nagy prophéta. és nagy király volt, eztet saul eleinte igen üldözvén, és nagy veszedelmekben forogván, nagy jeleit adá. bátorságának, és jó erkölcseinek. amidön csendes birodalomban lett volna., okoron. két nagy vétekben esék. házaság törésben. és gyilkoságban. de az Isten egy prophétát küldvén hozája., magában tére, meg üsmeré vétkeit. meg alázá magát, és penitentziát tarta., az Isten meg irgalmaza néki, de ugy mind azon által, hogy meg bocsátván büneit, meg bünteté. ideig valo kemény büntetésel., david hiven meg marada holtig az Isten szolgálattyában., és meg halván. a fiát salamont, királyi székében. hagyá maga után,

K. mellyek azok a kegyelmeségek. a mellyeket dávid vett az Istentöl:

F. 1. az Isten néki, egyenes és igaz szivet ada. 2. királyá választá ötet, noha leg kissebbik volt a familiája közöt. 3. minden féle veszedelmekben meg oltalmazá ötet. 4. mindenkor gyözedelmes volt ellenségein. 5. vétke után. meg kegyelmeze néki, és meg tisztittá ideig tarto büntetésekel. 6. meg igéré néki. hogy a messiás az ö nemzettségéböl származnék, 7. a királyságat meg tartá az ö familiájában, 8. a jövendölésnek ajándékját meg adá nékí, és azokot az Istení enekeket sugarlá néki, amelyek. mind végig. oktatására. és vigasztalására, lésznek az anyaszent egy háznak.

K. miképen éltenek az izraéliták saul. és david alat?

F a királlyok példáit követték, a szerént amint ezék viselék magokot, hol jol, hol roszul., de a nem láttzik, hogy a nép, bálványozásban eset volna, ezen két királyok alat.,


17 Articulus
Salamonrol. és ajerusálemi templomról..

K. miképpen éle salamon.?

F. Eleinte mindgyárt. leg bölcseb, leg tudosab vala az emberek közöt, leg gazdagab, leg hatalmasab, és leg hireseb vala akirályok közöt. de nagy boldogságában fel fuvalkodék, a nagy csendeségben valo létele. az aszszonyok szeretetire vezeté, és azok az aszszonyok a bálványozásban ejték.

K. meg téreé halála elött?

F. aztot nem tudgyuk. valoságosan. kik azt tarttyák hogy meg. kik azt hogy nem.

K. mit cselekedék salamon leg nevezeteseb dolgot?

F. azt hogy ajerusálemi templomot épité, annál szeb épületet még addig nem láttak volt. azt is el mondhatni. hogy a volt leg elsö templom melyet az Isten tisztességire epitettek volna

Salamon azt akará. hogy annak az épületnek. minden köveit a városon kivül faragnák meg. ugy hogy semmi zörgés ne hallatnék a városon, amég az épités tartana., avároson kivül meg faragták aköveket, és azután mindenikét készen tették helyekre.

A midön atemplom el készüle. salamon aztot. nagy Ceremoniával meg szentelé.

K. mit jelente. a salamon temploma?

F. jelenté azt a lelki épületet; melyet a kristus jött fel épiteni a boldogságra.

Magyarázat.

Ezt a lelki templomot Csak a mennyei jerusalemben fogja egészen el végezni a kristus. ez a valoságos salamon. és békeséges király,. mink vagyunk. azok alelki kövek, melyekböl fog állani az az épület. hogy pediglen oda helyheztetthessünk, szükséges. hogy elsöben, ami vétkeink, és fogyatkozásink miat,. anagy ács mesternek parancsolattyábol, meg. faragtassunk. és simitassunk, mint a kövek., mert semmi ami nem tiszta, és nem tekélletes, a mennyekben bé nem megyen, alelki epülettöl mesze. és ezen aföldön. kel meg vágni alelki köveket. csak egy kalapács zörgésit sem hallották. jérusalemben, atemplom épitésekor; nem hallatik az égben. mondgya sz. jános. apoc. 21. 4. se sirás, se jajgatás., e földön faragtatnak meg tehát alelkí kövek. a szenttségek, a keserüségek, sanyargatások, és más illyenek által. a mint már tettzik a kristusnak. alelki épület ács mesterének. bánni mindenik kövel, hogy helyire tétethessék., valamely kö vágatlan marad e földön, aztot el vetik, és nem számláltatik az örökös ács mestertöl, aválasztot kövek közi, hogy hellye legyen atöbbivel. abban alelki templomban vagyon az Isten sanctuariumja. melyet jelente a szekrény, ót vagyon a suporlát., mely a salamon templomában. el rekeszté. a sanctuariumot. a szent helytöl. mely jelenté. sz. pál szerént., hogy az ég zárva vala az emberek elött mind addig, még a kristus nékik meg nem nyittá halála, fel. támadása. és menyben menetele által., ugyan akor. szakada két felé a suporlát, az arany oltár, melyen az illatokot ajánlották., jelenté a kristust a ki által., ajánlyák szüntelen a szentek. a dicseretnek áldozattyát. ot vagyon. a faragatlan köböl valo oltár, amelyen ajánlották akeritésen kivül., az áldozatokot., ezis jelenté akristust, az ö halando testében. a ki is fel áldozá magát az attyának. a kálvarián, mint hogy benne vétek nem vala., nem volt szükséges. hogy meg faragtassék. ez igy lévén. akristus egy szers mind. Isten. ács mester, oltár áldozat, és leg föveb kö. abban atemplomban., amelynek örökösnek kel lenni. és hogy jelenttse azt azörökös voltát. annak a lelki templomnak., a melyet meg fog szentelni a kristus világ végin,. amidön mind az egész kövek helyekre tétetnek, a jérusálemi templom négy szegeletre vala épitve.,

K. CSak egy templom vala tehát judeában.?

F csak a salamon templomában. akará Isten hogy imádgyák. és abban a templomban, oltár is csak egy vala., amelyen áldozták az áldozatokot

K. mit jelente. az az egyesége a templomnak. és az oltárnak?

F. az anyaszent egy háznak., a papságnak, és az uj törvény béli áldozatnak egy voltát, az Isteni szolgálatnak egy féle voltát., a mely törvénytelen. az közönséges anyaszent egyházon kivül.


18. Articulus
A tiz nemzettségeknek el szakadásokrol jéroboám alat
és hogy micsoda állapotban vala az Isten népe. a sidok.
és az izrael. királlyi alat.

K. ki vala az izraéliták királya salamon után.?

F. az ö fia roboám.

K. micsoda nevezetes dolog történék idejében.

F az izraéliták országa meg oszlék. a melyet meg engedé az Isten a salamon vétkiért. amint meg mondatta vala néki még éltében. 3. reg. 11. 43.

K. miképen lett. ez az eloszlás.?

F. roboam nem hogy magához édesitette volna anépet. amikor uralkodni kezde., de magátol el idegenité, esztelenül, az Isten azt meg engedé igasságábol, tiz nemzettség ellene. támada, és jeroboámot választá királynak, csak éppen. ajuda, és benjamen nemzettsége marada meg a roboám hüségiben. illyen formában. az ország. két felé oszlék. 3 reg, 12 st aug. libr. de gracia. et de lib. arb. c. 21.

K roboám nem állaé ellene az országa ennek az meg oszlásának?

F. igyekezék ellene allani, és száz nyolczvan ezer. embert állitta fel., de az Isten meg izené néki aprophéta által., hogy hadgya jeroboámot csendeségel uralkodni. atiz nemzettségen. erre valo nézve három. esztendeig békeségben maradának, de az után. ez a két király mind végig hadakozának egy más ellen. 3 reg. 12. 21.

K. miképen nevezék ezt a két országot.?

F a roboam országát. nevezék juda országának. ajeroboámét az izrael országának. 3 reg. 15. 17.

K mellyek valának a fö városi ennek a két országnak?

F. jerusálem vala fö városa a juda országának. az izrael országának pedig. sámária.

K. a sido nemzet miképen éle. roboám alat?

F. az elsö három esztendökben. ez a király hüségel volt az Istenhez., és anép is ötet követé, de három esztendö mulva. roboám a népel. az Istentöl el távozék, és az Isten ötet, egy ideig az egyiptiusok alá veté 3. reg. 14. 22.

K. miképpen éle jéroboám?

F. ez igen gonosz. és hamis vala. e tartván attol hogy a népe lassanként roboám husége alá viszá ne térjen., hogy ha a szokás szerént. ajerusálemi templomban fog járni, hogy aztot meg gátollya. két arany bornyut csináltata, és a népével imádtatá,. azért hogy az ö népe, mind vallásában. mind szokásában meg külömböztetnék. atöb sidoktol, és hogy meg ne egyezék atöbbivel. 3. reg. 12. 26.

K. a tiz nemzettségböl. álló izraeliták mindnyájan abálványozásban eséneké,?

F csak nem mindnyájan követék királyoknak. istentelen példáját. akik az Isten szolgálattyában meg maradának, azoknak számok. igen kevés vala.

K. mit jelente, ez a vallás béli meg oszlás?

F. jelenté azokot a szakadásokot, és eretnekségeket. melyek minden idökben, el választának sokakot a közönséges anyaszent egy háztol. amelyen kivül nincsen üdvesség.

K. ez a vallás béli meg oszlás tartaé sokáig?

F. a samariták. és a sidok közöt valo gyülölség. tart vala még a kristus idejében is. joan. 4.

K. miképen éltenek a juda királyi?

F. ézékiás, és josiás, szent királyok valának., buzgok. és igasságosok., josaphát, és meg mások., Istenesek valának., de csak nem mindnyájokban., nagy fogyatkozások valának., fö képen a hogy meg hadgyák vala. a bálványozásra valo oltárokot, mellyeket magos hellyeknek neveznek vala., egy szoval sokan közüllök, hireseké tették magokot az Istentelenségekért. illyenek valának., roboam, abiás. jorám, ochosiás, athália: joás. avége felé., amaziás, ákás, manasses, aki azö gonoszságáért. fogva viteték babiloniában. a hol meg tére., és királyi székiben viszá tere. és Istenesen hala meg., ámon, joachás. joachim, és sédéciás. ezek mind gonoszul éltek, ennek az utolsonak idejében. vivék az egész népet fogságra., babiloniában.. ugyan ez volt leg utolso király.

K. miképen éltek az izraéliták királyi?

F. mindnyájan az Istentelenségben éltek, mindnyájan követék jéroboámot. és imádák az arany bornyut valamint ö,

K. mi képen éltek asidok, abban az idöben.

F a királyokkot követék, de az Isten. tarta minden idöben magának keves számu hiveket. a két országban, akik mindenkor meg maradának atörvény követésiben.

K. miképen élhetének asidok az igaz vallásban. annyi sok rosz példa közöt?

F. a juda országában valának mindenkoron papok., a kik meg tartották a tudományt, és a törvényt, és azon kivül. az Isten gyakorta küld vala hozájok prophétákot, a kik meg teritik, és atörvényre vezetik vala öket.

Az Isten el nem hagyá tellyeségel az izrael országában valo népeket is. nekik is vala prophétájok., a kik igazgaták az igaz vallásban azokot, kik nem imadgyák vala az arany bornyut, Illyés, és Elizeus, ezen ket nagy prophéta, akik által az Isten annyi csudákot tett. az Izrael országában éltenek.


19. Articulus
A prophétákrol. és a jövendölésekröl.

K. kik valának. aprophéták?

F azok oly szent emberek valának., akiket az Isten renden kivül tamaszt vala fel., az népnek hasznára., és akik az ur sugarlásábol bátran beszélnek vala, a titkos dolgokot üsmerik vala., a jövendöt meg mondották., es gyakorta. nagy csudákot tesznek vala.

K.. kik valának aleg nevezeteseb prophéták, akirályok alat?

F. Illyés; elizeus. és isaiás, akét elsö semmit nem irtak.

K. Illyés. micsoda leg nevezeteseb dolgokot cselekedék?

F. három esztendeig az esöt meg tartoztatá., azután eseni hagyá. nagy fényes csudát. nyere az Istentöl imádsága által. hogy meg szegyenittse azokot a kik a báált imádák. azután negy száz ötven bálványozo papokot ölete meg, sokáig. egy hólló viszen vit neki eni, egy özvegy aszszonynak a fiát fel támasztá., egy angyal táplálá, a midön jezabel királyné elöt kelleték el szaladni., két szer égi tüzel, meg emésztete száz embert, a palásttyával ket felé választá a jurdán vizit. és szárazon mene által rajta,, az égben el ragadtaték. tüzes szekéren., világ végin viszá jő aföldre, hogy meg térittse a sidokot

K. élizeus micsoda leg nevezeteseb dolgokot cselekedék?

F. száraz labal ment ö is által ajurdán vizén. valamint Illyés., a jeriko vizeit jokká tévé, a mely gyermekek. ötet csufságal illeték, azokat meg átkozá., és a medvék negyven kettöt meg ölének bennek. meg jövendölé a moábitákon valo gyözedelmet a juda., és az izrael. királlyinak, meg szaporitá egy özvegy aszszonynak az olajját, egy sunam béli gazdag aszszonynak fiat igére, és meg is nyeré imádsági által., ugyan ez a gyermek meg halván. fel támasztá, náámánt a bélpokloságábol meg gyogyitá, giésit a szolgáját. magátol el üzé, és bél pokloságal meg bünteté., egy féjszit a viz szinén uszkáltatot, tudtára. adá, az izrael királyának, a syriai király titkát, meg is jövendölé. az izraélitáknak ezen a királyon valo gyözedelmeket, végtire, az ö holt teste., más holt testhez érvén, fel támasztá.

K. Isaiás mit cselekedék. valamely nevezetes dolgot?

F. egy könyvet ira., amelyben a kristusrol, és az anyaszent egy házrol. olly világos jövendölések vannak, hogy inkáb lehetne ötet nevezni evangyélistának mint sem prophétának, st. hier. epist 117. ad st paulam. st. aug. de civ dei. lib 18. Cap. 29.

K. micsoda életet éltenek aprophéták?

F. igen szent életet, és rend szerént. rejtékben, keményen, és szegényül éltenek, csak akor mentenek ki rejték hellyekböl, a midön valahová küldi vala öket az Isten.

K. A proféták mi képen viselik vala magokot akirályokhoz

F. semmi hizelkedö kedvezésel nem valának hozájok., nagy bátorságal. elejekben tészik vala vétkeket. nem félnek vala nékik meg mondani a szomoruságokra valo igasságokot, nem hajtván. se meg vetésekre. se becsületekre., egyedül csak azt keresték. hogy az Istennek engedelmeskedgyenek., és az igazságát ki hirdessék.

K. a királyok miképen bánának aprophétákal.?

F a jo királyok, öket tisztelék. és szereték. mint Isten embereit a hamis királyok, rend szerént öket gyülölék, üldözték, és némelykor meg is ölették, tekintvén öket ugy mint ollyanokot; akiket nem lehetet el szenvedni, a kik mindenkor csak rosz hirel mentek elejekben., a kik a népet fel lázasztották. keserüségre. és szomoruságra inditották.

K. Mint hogy a juda, és az izrael királyi tudták. hogy ök az Isten emberei volnának, miért üldözék öket?

F mert a prophéták. ellenkezöt tartottak az ö rosz kivánságokal., és szent szabadságal beszéllettek nékik. ugyan azon idöben sok hamis prophéták valának, akik ketsegtetik a sidokot. rendeletlenségekben, hamis jövendöléseket tesznek vala nékik, azon valának. hogy le nyomasák, és gyanoságban vétessék a királyokal. és anépel. az ur prophétáit. a királyok, szívek meg romlása miat, a hazugságot kedvellék. az igazságot gyülölék, és üldözék az ollyanokot., akik nékik nem akarának hizelkedni. hanem üdveziteni akarák öket.

hasonlot látunk az anyaszent egy ház. historiájában. hogy bántak az ollyan pásztorokal, kik Istenesen akarták végben vinni hivatalokot:

K mit jövendölnek vala aprophéták?

F. meg jövendölték mind azt, ami illeté az Isten népit. és azon nép iránt. a töb népeket, de leg gyakraban a messiásrol jövendölének. akit várnak vala a sidok. és aki által egyedül. lehete üdvezülni a népeknek.

K. mit jövendölének a sidok iránt.

F. meg jövendölték mind azt. valami rajtok történt, de nem csak azon idöbéli dolgokot., hanem még a jövendöbélieket is.

Magyarázat.

A prophéták. a sidoknak. nem csak a hadakozásokot, és gyözedelmeket jövendölék meg, hanem még közönségesen azt is meg jövendölék. hogy az izrael országa. egészen el pusztulna., hogy jerusálem városa. és a templom el rontatnék. és fel épitetnék. egy idöre., hogy a sidok a babiloniai fogságra vitetnének, és onnét viszá térnek, hogy a messiást meg vetnék, és meg ölnék, hogy az Isten öket el hadgya. és el terjeszti. az egész világra, hogy az Isten ollyan népel tenne örökös szövettséget., a mely nép ötet addig nem üsmérte, és hogy a sidok világ végin meg fognak térni

K. mit jövendöltek a töb népek iránt.

F. meg jövendölték. mind azt valami illeté. és történt azokal a népekel., a kiknek dolgok volt az ö népével, vilagoson meg mondották az egész földön lévö nemzeteknek. meg téréseket, aztot ki hirdették,, hogy az Istent. kit csak a sido nemzet üsmért, és imádot, annak idejében, az egész népek, fogják meg üsmérni, imádni, és szolgálni.

K. mit mondottak a messiás felöl.?

F meg jövendölték az ö eljövetelének bizonyos idejét. az ö predikálását. halálát, az ö életének, szenvedésének. fel támadásának minden reszeit. és mind azt. valami a messiás, iránt fog történni evilágon. végtire. meg jövéndölték, a közönséges itéletet, és az örökké valo el választást. melyet fog tenni. az az igaz biró a jók, és a gonoszok közöt.

K. miért akará az Isten hogy a prophéták szollyanak, nem csak az ollyan jövendö dolgokrol. mellyek avallást tekintették, hanem még az ollyanokról is. mellyek. a sidok hadakozásit, és a szomszedságokban lévö népeket illették?

F. azért. hogy ezek a prophétiák, mellyeknek a sidok. és más nemzetek. minden nap látták bé tellyesedéseket., meg bizonyittsák a valoságát, azoknak a nagyob dolgokra czélozó jövendöléseknek a kiknek bé kelleték tellyesedni annak idejében.

Ugyan ezen okból láttyuk. hogy valamit akristus, a prophéták, és az apostolok. meg jövendöltek. a pogányok meg térésekröl a jerusálemi templom el pusztulásárol, a sidok el oszlásokrol, mind ezek nékünk. akik láttyuk bé tellyesedéseket, meg bizonyittyák valoságát. hogy a töb jövendölt dolgok., ugy mint, a sidok meg térések, az antekrístus el jövetele, a fel támadás, az utolso itélet, hogy mind ezek bé tellyesednek annak idejében.


20 Articulus
A tiz nemzettségnek el oszlásárol, a babiloniai fogságrol,
és a sidoknak viszá valo térésekröl.

K. mennyi ideig tarta judeában. a királyok alat valo uralkodás.

F. saul. dávid. és salamon, egymás után. száz esztendeig uralkodának.

Az izrael királyi uralkodának egy más után, két száz, ötven ött esztendeig, és a juda királyi uralkodának három száz. nyolczvan hét esztendeig. mindenestöl fogva a királyok. négy száz nyolczvan hét esztendeig uralkodának

K. miért hogy az izrael királyi. száz esztendövel, kevesebet uralkodának mint sem ajuda királyi?

F. ennek a népnek. keménységiért. és bálványozásáért.: az Isten, minek utánna. sok idövel intette volna a prophéták által. az izrael királyit, és anépet, a penítentzia tartasra. reájok bocsátá haragját, ugy hogy, ajövendölesek szerént, azaz ország. egészen el pusztula., az assyriabéliek, atiz nemzettséget fogságra vivék, a honnét, el oszlának, asiának, egyik reszire, és ahonnét. soha sokan viszá nem tértenek, de a juda országa, ezeknek el vitelek után, még száz esztendeig fent marada.

K. miképen lett vége. a juda országának?

F. a sidók, vétkekkel meg tetézvén a mérteket. az Isten ellenek támasztá a babiloniai királyt. aki ajövendölések szerént. meg vevé az országot; jerusálemet fel égeté, annak kö falait le rontá, atemplomot fundámentumostol el rontá, és a népet jékoniás királyával fogságban vivé babiloniában.

K mennyi ideig tarta ez a fogság?

F. hétven esztendeig, valamint az Isten meg mondatta volt jeremiás által. 25. 12. 29. 10.

K. miképen éltenek babiloniában a sidok?

F. magokban szállának, és hiven szolgálák az Istent, a prophétaknak. lelki gondviselések alat. akiket az Isten gondviselésekre külde. fogságokban

K. kik valának azok a prophéták,?

F leg nevezetesebek, ézékiel, daniel, habakuk, sophonius. aggeus, zacharias, és malachiás,

K. kicsoda ada szabadságot asidoknak?

F. Cyrus. a persiai király, aki is el foglalván. anap keleti országokot, szabadságot ada a sidoknak hogy hazájokban viszá mehetnének., jérusálemet, és a templomot meg épithetnék, a szent edényeket viszá adatá. és nagy ajándékot ada nékik.

K. miért bánék Cyrus illyen formában. asidokal.?

F mert meg mutaták néki, hogy isaiás. aki két száz esztendövel élt ö elötte, név szerént nevezvén ötet, meg jövendölte, hogy ö uralkodni fog, a nap keleti országokon, és hogy ö fogja meg epitetni jérusálemet, és a templomot isai. 44. 28.

K. kik vivék viszá a sidokot, és mennyi számuan térének viszá judeában?

F. mind eszsze valának negyven. két ezer, három száz hatvanon. ezeknek fejek vala., jésus. a fö papnak josedeknek fia. és zorobábel, a sálathiel fia. 1 esdr: 2.

K. csak. a juda. és a benjamen nemzettségéböl téréneké viszá judéában?

F. ezel a két nemzettségel. a töb nemzettségekböl is lehet hogy viszá térének., de azután nem vala semmi külömböztetés közöttök, és a juda nemzettségéröl neveztetének mindnyájan., és a kiket azólta nevezik sidoknak,, esdr. 4.

K. hamar meg épittéké avárost, és a templomot?

F a templom fel álítását, nagyon meg akadályozák. a samaritánusok, akik is irigységböl. oly édictumot nyerének ki csalárdságal, Cambyses királytol. a Cyrus fiátol., a mely parancsolá a sidoknak. hogy félben hadnák a munkát,. a mely hatvan esztendeíg ugy marada, és csak a hoszu kezü artaxerxes király uralkodásának. huszadik esztendejében. adaték szabadság a sidoknak hogy a jerusalem kö falait fel álithassák, a Cyrus elsö édictuma után. hetven esztendövel, nékémiás vala akor fejek a sidoknak., de ollyan nagy bajal épittik vala azokot a falakot, hogy egyik kezekel dolgoztanak, a másikában, a fegyvert tartották.

K. ez a második templom., valaé olyan gazdagon épitve. mint az elsö.?

F sokal aláb valo volt ha akülsö ékességeket tekinttyük,: de ennek dicsösége. sokal fellyeb haladá. a salamon templomának dicsöségit, mert e meg szentelteték a kristus jelen valo létével,

K. mit jelentének. azok az akadályok. amelyeket találának a sidok. a templom, és a város épitésében?

F. jelenté azokot az üldözéseket, amelyeket támaszt az ördög. a kristus tanitvánnyi ellen, fö képen amelyeket fog támasztani. az utolso idökben, hogy bé ne mehessenek a mennyei jérusálemben

K. mit jelente ez a második templom, amelyet a fogságbol valo viszá térés után. épitének?

F. jelenté. a keresztényi anyaszent egy házat. és az uj testámentumot., a melynek dicsösége. fö képen belsö lévén. felyül haladgya a synagogának dicsöségit, amely csak külsö képen valo volt. st aug. de civ dei. lib 18. Cap. 48.

K. mit jelente. a. hogy a sidok. egyik kézel. építették a templomot. a másikával. oltalmazták magokot?

F. jelenté azt. amit kel cselekedni akeresztényeknek., nem dolgozhatnak amennyei épületen. a melynek fundamentuma akristus, hogy ha egy szers mind nem hartzolnak. az ördög ellen. a ki is mint az ordito oroszlány, szüntelen körülötök forgolodik. hogy öket el nyelye, és ne engedgye nékik, amennyei épületen dolgozni.


21 Articulus
Hogy micsoda rendben valának a sidok meg szabadulások
után. mind addig még a romaiak. el nem pusztitták egészen.

K. amídön a sidok viszá térének a fogságbol. akirályok igazgatáké öket. mint az elött?

F nem, hanem apersák alat. valának. azután nagy sándor alat, aki is a nap keleti országokot el foglalván, dáriust, apersák utolso királyát meg gyözé, országát is el foglalá., anagy sándor halála után., a kapitánnyi. fel oszták magok közöt a birodalmat, ptolomeus, egyiptumban királyá let. seleucus. babiloniában, és syriában uralkodék. ptoloméus. judeát. meg vevé, és nagy számu sidokot vive fogságra égyiptumban, ennek helyében következék. ptolomeus philadelphus. ez jól bánék asidokal. és szabadságot ada. azoknak a kik akarnának. hogy viszá mehetnek judéában., közönségesen azt tarttyák. hogy ennek idejében forditták a szent könyveket görög nyelvre; a hetven. magyarázok, ezeknek forditások nagy tiszteletben. vagyon az anyaszent egy házban., philadelphus utan következének. ptolomeus evergetus. ptolomeus epiphanus. ezek igen üldözék a sidokot.

Abban. az idöben él vala anagy antiochus. a syriai király. a ki szövettséget vete. philípusal. a macédoniai királyal. hogy meg foszthassa. ptolomeus epiphanust, az egyiptumi királyt. az országábol., ezek a fejdelmek. igen nagy pusztitásokot tesznek vala akoron judeában.

Antiochus után következék. seleucus philapator, emeg kedvelvén. oniást. a fö papot. jó erkölcsiért, bövön adata néki, mindent a mi kivántaték az áldozatokhoz

seleucus után következék. antiochus epiphanus. ez el hiresité magát. Istentelenségiért. oniást, ezt a szent fö papot le tévé, és ezt a szent hivatalt. hol egynek. hol másnak adgya vala., a jerusálemi templomot fel dulá. a sidokal meg akará változtatni vallásokot., azt a szent embert éléázárt erre valo nézve meg öleté, és kinos halálal öleté meg. ahét egy testvér atya fiakot. együt az anyokal., és egy szombaton. meg öleté mind azokot. kik az áldozatra esze gyültek vala., végtire magais nyomorult halálal halameg., az Isten meg büntetvén ötet.

Ezekben az üldözésekben., matathiás, tized magával. a pusztában el bujdosék. ahol inkáb szereté füvel élni, mint sem meg tiltot hust enni,

Azután fegyvert foga, és ö utánna. az ö fia. ahires judas machabéus., a vallás meg oltalmazására.

Ha szinte a sidok. matathiásig. a fellyeb emlitet királyok alat valának is. mind azon által, a nemzet res publica formában vala és aztot a fö pap igazgattya vala. és a fö tanácsot. nevezték. sanedrinusnak., a nemzet pedig csak adoval tartozik vala a királyoknak:

K. szabad valaé matathiásnak. és az ö fiának judásnak hogy antiochus ellen tamadgyanak. abbol az okbol, hogy boszut állyanak rajta. a vallásért.

F. 1. soha nem szabad. atörvényes hatalmok ellen támadni akirályoknak., ollyan szin alat; hogy a vallást üldözi., akristus nem akará. hogy szent péter. kardgyával oltalmazná ötet., az elsö keresztények. a pogány császárok ellen nem oltalmazák vala magokot. noha igen üldözék öket., a töllök gyakorta meg lehetet volna könnyen, de még is soha más fegyverel ellene nem állának az üldözéseknek, hanem az imádságal, és a békeséges türésel., és meg külömbözteték magokot. a töbitöl, a fejdelmekhez valo hüségek által. matth. 26. 52. tert. apolog. cap. 18. et 48.

A sidok hasonlot tartottak., az Isten azt parancsolta vala nékik. hogy békeségel szenvedgyék. ababiloniaknak. rabságát., hogy engedelmesek legyenek fejdelmekhez. és imádkozanak érettek.

jerem. 29. 7. baruch. 1. 11.

A midön tehát. matathias, és az ö fia judás. fegyvert fogának. antiochus ellen, hogy magokot oltalmazák. és anyomoruság alol ki vegyék., ök aztot, természet felet, valo és nyilván meg üsmért. Isteni sugarlásbol cselekedék., és ollyan buzgoságbol, a mely annak elötte fel inditotta vala. phinét, az Istent. meg bántók ellen, az irás eztet adgya elönkben., azt is fel teszi, hogy az Isten. a makabéusokhoz valo kedvezésit. sok csudák által, mutatá meg. és mint örökös ur, meg parancsolá a makabeusoknak hogy fegyvert fognának 1 makab. 2. 26. 27. 2. makab. 10. 29.

Azt is ezekhez tehetni, hogy antiochus nem vala örökös ura a sidoknak, csak eröszakoson birta öket, söt még a maga országa is. a seleucus fiáé volt, demetriusé.

Az Isten népének vala tehát nagy ígassága ahoz. hogy magát az iga alol fel szabadittsa, mihent arra alkalmatosság adatot, valamint annak elötte cselekesznek vala az izraélitak., gedeon. sámson., és más birák alat., akiket az Isten támaszt vala, hogy öket ki vegyék. az madianiták. amoniták. és philistéusok igájok alol.

K. micsoda nemzettségböl vala matathiás?

F a lévi nemzettségéböl. és az ááron maradékjábol. mivel aztot láttyuk hogy judás makabéus. az ö fia, a papi hivatalt viszi vala végben a templomban., és hogy más egyik fiát, janathást, fö papnak tevék. a mely csak az ááron maradékit illeté.

K. mellyek. valának. a judás makabéus leg nevezeteseb cselekedeti?

F sok számu gyözedelmet vet antiochuson. és az utánnavalo királyokon. és más egyéb népeken., jerusálemet meg vevé. a templomot meg tisztitá. és meg szentelé, és ennek a meg szentelésnek. emlékezetére. innepet rendele, a melyet a krístus is meg tarta, az ö nagy vitezsége., és sok gyözedelme. az egész földön. el hiresité az önevét, végtiré el vesze, egy ollyan hartzon. a melyen nyolcz század magával, sok számu nép ellen kelleték hartzolni., a mely hartzon nagy jelit mutatá hitének és vitézséginek. machab.

K. ki következék, judás makabéus után. ki vezérele a hadat, és ki igazgatá a népet.?

F. leg elsö vala jonathás. aki azután. meg egyezteté a maga személyében, a világi hatalmat. a fö papi hivatalnak hatalmával. ez után. következék. simon. az öttse, ez igen nevezetes vala. bátorságáért, és jó erkölcsiért, és aki leg elsö vala., a nemzetin valo csendes uralkodásban, a babiloniai fogsag után., eztet meg ölék árulásal egy vendégségben, és hagyá maga után. a fö papságban. és a fejdelemségben. a fiát jánost. a kit nevezék. hircanusnak.,

Ez után következék. judás. akit nevezék, aristobolusnak. evevé leg elöbször a királyi nevet magára, ababiloniai fogságok után. a sidoknak, ezután uralkodék, alexander jánnaeus, ennek két fia vala. alexandrátol, a feleségitöl, az egyik hircánus, a másika. áristobolus., alexandra királyné. uralkodék. a sidokon az ura halála után, ez hircánus fejére tévé akoronát. és fö papnak tévé. de ez a királyné meg halván., aristobolus meg fosztá, a batyát mind a koronátol, mind a fö papságtol.

Aristobolus idejében, a nagy pompéjus, a sidokot a romaiak adozása alá veté

pompéjus. a hircánus segittségire menvén. viszá helyhezteté székiben, de meg nem engedé néki. hogy a királyi nevet visellye és vivé áristobolust., magával, hogy nagyob dicsöségel mehessen bé romában

Azután pachorus. a parthusok királya. judéában mene, hircánust le tevé, és ántigonust, az aristobolus fiát. helyhezteté helyében.

De csak hamar. akit azután nagy hérodesnek nevezének. és aki nem volt születet sidó, hanem iduméus, szabadságot nyere a romaiaktol., hogy viselhesse a királyi nevet, és azután judéában mene., hadakozni antigonus ellen., a kit meg gyözé, és a gyözedelem után. csendeségben uralkodék., az ö uralkodásának pedig vége felé,. jöve evilágra. akristus, az emberek meg váltoja.

A hérodes halála után, az országát, a gyermekei közöt fel osztá augustus császár, felét archelausnak adá, és atöbbit fel osztá herodes antipás, és philippus közöt,

Augustus letévé archélaust kilencz esztendö mulva, és szám ki vetésre küldé. galliában bécsben. a hol meg hala., és az archélaus részit, romai tartományok közi számlálá.

Aztot láttyuk az évangyéliumbol. hogy a midön akristus el kezdé tanyitását. a romaiak birták. jerusálemet, és az egész judeát. a melynek pilátus vala gubernátora., azt is el mondhatni, hogy csak nem mind az egesz szent földet ök birták., mivel herodes antipásal, és philipusal. ugy bántanak. valamint jobágyokal. noha ezek a fejdelmek. királyi nevet viselnek vala. valamint a szent irásban lattyuk. marc. 6. 14.

Végtire, akristus halála után, a sidok. fel akarván magokot szabaditani a romaiak alol., judéábol ki üzettetének, a templom, és jerusálem. egészen el rontaték., és ök, az egész földre el oszlának., meg mondgyuk. ezután, az okát. ennek a pusztulásnak.


22. Articulus
A sidoknak. arabságbol valo meg szabadulásogtol fogva.
a messiás el jöveteléig valo szokásokrol. és vallásokrol.

K. arabságbol valo meg szabadulás után, asidoknak valaé prophétájok, mint az elött

F. malachiás, a ki aggéus, és zakariás idejekben prophétizál vala. leg utolso vala a prophéták közöt, nem is vala más utánna. keresztelö szent jánosig. st aug. de civ dei libr. 18. Cap. 35.

K. malachiástol fogvást. keresztelö sz. jánosig mennyi idö telék el.?

F. mint egy negy száz. ötven esztendö: nézd. meg a Chronologistákot.

K. azon idö alat. Istenesen éléneké a sidók?

F. CSak nem ollyan hamisak valának mint az elött, ekitettzik a machabéusok könyveiböl, és ajoseph. historiájábol., mind azon által. valának szent emberek is közöttök. st aug. de civ dei lib 18. Cap. 45. ez az atya mondgya. hogy akoron a sidok sokal hamisabak valának. mint sem aprophéták idejében.

K. kik valának azok. kik a szent életel meg külömbözteték magokot atöbbitöl?

F. oniás a fö pap. és ennek fiai, simon, és éléázár. és ezeken kivül. a hét machabéus mártyrumok., az anyokal együt. azután matathiás. és más egyebek, a kiknek meg lehet látni neveket. a machabéusok könyveiben.

K. a fogság után. a sidok bálványozánaké mint annak elötte?

F a mely üldözéseket szenvedének, az egyiptumi. király, ptolomeus és a syriai király, antiochus alat. azok sokakot abálványozásban ejtének., de arabságbol valo viszá térések után, nem láttyuk., hogy ollyan hajlandoságal lettek volna. a bálványozáshoz, mint annak elötte,

K. mit jelente az üldözés, melyet szenvedének a sidok. antiochus alat.?

F. jelenté azokot az üldözéseket, melyeket fognak szenvedni akeresztények világ vége felé. az antechristustól. st. hier. supr. cap. 7. 8. 11. 12. dan.

K. abban arendeletlen. és homályos idöben, amelyben semmi világosittást nem ád vala. Isten asidoknak. aprophéták által. micsoda rendben vala anép közöt avallás?

K. a machabéusok halálok után, sok féle vallás kezdödék. és aphariséusok., sok féle magyarázatot adának az Isten törvényihez amelyek vagy emberi, vagy babonások, vagy tellyeségel ellenkezők valának a szent törvényel.

K. mellyek valának. azok avallások.?

F. leg nevezetesebbek, aphariséusok. saduceusok, és essenianusok.

K. kik valának aphariséusok?

F azok ollyan sidok valának. kik külsö képen. mértékletes életet éltenek, de belsö képen, meg valának romolva. ezek sokakban. meg változtaták atörvényt. akristus sokdolgokot hánya ezeknek szemekre. joseph hist. lib. 13. Cap. 9.

K. kik valának a saducéusok?

F. ezek. Istentelenek. és szabados életüek valának: alélek meg halhatatlanságát. nem hitték. se atestnek fel támadását, se az örök büntetést, a sidok közöt, anagy urak. és a gazdagabbak., ezen a valláson valának joseph. hist lib 13. Cap 18.

K. kik valának, az essenianusok?

F azok ollyan sidok. valának. kik Istenesen éltenek, akiknek tiszta vallások. és szokások vala, némellyek közüllök meg nem házasodának soha. akik pedíg meg házasodtanak, azok igen vigyáztak a törvényre. ezek igen mértékletes életet éltenek. vannak ollyan auctorok. akik azt tarttyák. hogy a mit joseph. et philo, irnak. az esséniánusok felöl, azokot a sidokot kel rajtok érteni, a kiket meg téritének az apostolok. aszent lélek le szállása után, act. apost. cap. 2.

K. mellyek valának. atöb vallások?

F. illyenek valának. a samaritánusok. a hemero baptisták. a herodiánusok.

K. kik valának. a samaritánusok.?

F valoságos sismatichus sidok valának, mivel nekik különös templomok, oltárok, és papjok vala, akik nem fügöttek a fö paptol.

Magyarázat

Ez a szakadás. jeroboám alat kezdödék., és tarta mind addig. még a tiz nemzettség el nem oszlék.

Az el oszlás után, babiloniábol. egy papot küldének samariában., hogy az igaz Isteni szolgálatot fel álittsa a nép közöt, a tartományban lévö sok bálványozok miat. a samaritánusok., igen sok babonás dolgokot elegyitettek vala. a sidok Ceremoniái közi., sanaballátus: egy samaritanus fejdelem engedelmet nyere nagy sandortol., hogy templomot épithetne a garisim hegyén, hasonlot, ajerusálemi templomhoz. sido papokot vitete., kik a templomában. szolgályanak., sanaballatus., ezeknek a vallástol el szakadot papoknak., fö papjokká tévé manassest., a fö pap. jeddus attyafiát., az oltátol fogvást, mindenkor nagy vetekedés volt a sidok, és a samaritánusok közöt, a mely még akristus idejében is tarta., hogy hol kelletnék. imádni az Istent, és ez a két nép. soha meg nem egyezheték egymásal.

A samaritánusok. nem vettek bé többet a szent irásbol, csak az ött könyvit mojsesnek, aztot tagadták. hogy az Isten csak jérusálemben akarja. hogy imádgyák, és szolgályák., a többiben. mind inkáb meg egyeznek vala a sidokal.

K. kik valának a hemero baptisták.?

F ezeket a sidokot igy nevezik vala görögnyelven. a tészen, minden napí mosodást., mivel minden szenttségeket abban. tartották. hogy minden nap meg mosták magokot. ezek nem hitték a fel támadást.

K kik valának. a herodiánusok?

F. e szerént nevezék az ollyan sidokot, akik azt tarttyák vala., hogy a nagy hérodes messiás volt, némellyek pedig azt tarttyák., hogy a herodianusokon. azokot a tiszteket kel érteni, akik adot szednek vala., a romaiak számára.

K. mi okozhatá a herodiánusok sectáját.?

F. a hogy a sidok mindnyájan abban ahítelben valának., hogy az idö el jöt volt. amelyben a messiásnak. el kelletet jöni.

mind ezekböl ki tettzik valamit mondottunk. hogy a sidok nagy romlásban valának. amidön a kristus. a földre jöt. rom. 3. 10.


23 Articulus
Hogy micsoda állapotban valának, a pogányok ábrahám
hivatásátol fogva. a messiás el jöveteléig.

K a midön a sidók illyen meg romlásban. valának. mi képen élnek vala atöb nemzettségek?

F. aztot már láttuk, hogy az Isten el hadta vala öket vétkekben. amidön ábrahámot választá., hogy attya lenne a sidó nemzetnek., az oltátol fogvást apogányok., a bálványozásban. és a meg romlásban éltenek., és amint szent pál le írja az ö rendeletlenségeket, az irtoztato. rom. 1. 18.

K. a töb nemzetek. annyira el hagyattattak valaé Istentöl, ábrahám hivatásátol fogvást. hogy nem lett volna. egy is közöttök. aki üsmérte, és szolgálta volna az igaz Istent?

F egyedül csak a sidó népet lehete az óltatol fogvást nevezni az Isten népinek., mondgya sz ágoston., de azt sem tagadhatni mondgya ez a sz atya. hogy ne let volna valaki a töb nemzetek közöt is, a ki a szentek társaságához, ne tartozot volna., st. aug. de civ dei, libr. 18. Cap. 47.

K. mit kelleték cselekedni apogányoknak a messiás el jövetele elöt., hogy magokot meg szentelhessék?

F az Istenben kelletet hinni, ötet imádni, néki engedelmeskedni, a lélek üsméret. és az egyenes okoságnak törvénye szerént élni., hinni, és remélleni. a meg váltoban.

K. üsmérünké valakit apogányok közöt. akik eszerént éltenek volna.?

F. a többi közöt. az irás kettöröl szol., akik igen bölcsek. és Istenesek valának. ugy mint, jób, és melchisedek, mindenike figurája vala akristusnak

A pogányok közül. másokot is nevez a sz. irás. illyenek valának aninivébéliek., kik penitentziát tartának. a jonás predikálására., aztot el lehet hinni, hogy a sidok. el széledvén, a nemzetek, akik közi vivék a szent könyveket. meg tanulhaták azokbol a messiás el jövetelét.

K. ki vala jób.?

F. ez a husz. földin lévö. nap keleti fejdelem vala., igen egyenes. és Isten félö volt., e minden féle képen meg probáltaték e földön, mind ezekben a probákban, formája vala., a legg tekélleteseb. békeséges türésnek., az Isten meg koronázá az ö békeséges türésit. eföldön, viszá adván néki. duplán. amit el vesztet volt, és job meg hala., az Isten áldásában.

K. miben jelenté jób, akrístust?

F. 1. az ö ártatlanságában., 2. kisertetiben. és szenvedésiben. 3. békeséges türésiben, 4 az ö dicsöségiben. mely meg koronáza. békeséges türésit, és a mely képzelé, a kristus fel támadását. és menyben menetelét. st grego. supr. job

K. kicsoda vala melchisedek.?

F. ennek se születésit, se nemzettségit, se halálát nem tudgyuk, hanem csak azt tudgyuk. hogy papja volt amagosság bélinek. és sálemi király volt. hogy ez ábrahám eleiben mene, a midön amaz meg veré az öt királyokot., hogy kenyeret. és bort áldoza. az Istennek, a gyözedelemért valo háláadásul. hogy ábrahámot meg áldá., és ábrahám: a nyereségböl, neki meg adá a tizedet.

K. miben jelenté melchisedek. a kristust?

F. valamit a szent irás mond, erröl a szent emberöl a mind a kristust jelenti, és az ö papságát., valamint ezt sz. pál. szépen fel teszi, a sidokhoz irt levelének hetedik résziben. ezert is nevezi az irás a kristust., melchisedek rendí szerént valo örökös papnak. hebr. 7. ps. CIX

K. miért engedé meg az Islen ezt a közönségesen valo meg romlását. a sidoknak. és a töb népeknek, el jövetele elöt?

F. azért hogy meg mutassa irgalmaságát. mind az egyikén, mind a másikán, hogy meg szégyenittse. az emberek kevélységit., meg üsmértetvén vélek, tehetetlenségit. a magára le hagyatatot emberi okoságnak., és hogy suhajttsák a meg szabaditot., a messiást. és hogy észre vegyék. annyi meg orvosolhatatlan nyomoruság után., a meg szabaditonak szükséges voltát. rom. 3. 9.


5. Rész
A Kristus. Jésusról.


Elsö Articulus.
A Messiás el jöveteléröl valo bizonyságok, a mellyek
már bé tellyesedtenek a profétiák szerént. a kristus
Jésus személyében:

K. Tudgyuké mi azt bizonyoson. hogy a Messiás a ki meg igértetet volt az embereknek. már el jött, és hogy csak hejában várják most a sidok?

F. Igen is tudgyuk. mert a profétiákban nevezet idö. a Messiás el jövetelére. már régen el mult. és ezek a profétiák mind bé tellyesedtenek a kristus jésusban.

K Mellyek azok a profétiák. amelyek a Messiás eljövetelinek idejét meg mondották?

F. Jácób, Daniel, Aggéus. ezeknek profetiai. ez iránt leg világosabbak

K. Micsoda a jákób profetiája ez iránt?

F. Jákob már halálán lévén. meg jövendöle sok féle dolgokot, mellyek az ö gyermekeit. és azoknak maradékit illeték. Judának pedig mondá. hogy nem vétetik el tölle a birodalom és a törvény tévö az ö maradékjátol. mig el nem jö a Messiás. és sok népek gyülnek öhozzája Gen. 49. 10.

K Miben bizonyittya emeg, hogy el jöt a Messiás?

F. Abban. hogy közel vagyon tizen hétszáz esztendeje hogy asidoknak nincsen királyok. se valamely más elöttök valo a magok nemzetiböl. vagyon is már. tizenhatszáz esztendeje hogy az országokbol ki üzettek. és az olta. viszá nem mehettenek.

K A messiás valojában el jötté mindgyárt. hogy a sidoknak. magok nemzettségéböl valo királlyok. vagy más elöttök valojok nem vala?

F Igenis. mert amidon akristus Jesus. a Messiás. a földre jöve. hérodes nem vala sido nemzettségböl valo., hanem Idumeus, de sidok királlyának hitták ötet., a Romaiak uralkodnak vala ezen a nemzettségen, ugy annyira hogy romai gubernátor. parancsolt az országban, és a sidoknak, akristus idejében., nem Vala szabad halálra itélni valakit. A sidok magok meg vallák azt, hogy nem volna királyok hanem császárjok. joan. 19. 15. A pedig bizonyos hogy viszá nem vették magoknak a hatalmat az olta, minek elötte pedig a Romaiak birodalma alá nem estenek volna. ez a hatalmok meg vala., vagy ha némelykor ezt el vették is töllök. az igen kevés ideig tarta, a leg hoszszab fogságok ababiloniai fogságok volt., amely is hetven esztendeig tarta., de még akkor is volt hatalmok halálra itélni. amint kí tettzik a susánna historiájábol., az utánnis noha adot fizetének a Médusuknak. a persáknak, a Görögöknek. a syriabélieknek, az Egyiptumi királynak, de mind azon által a fö papok igazgatták az országot tellyes hatalomal. akik is végtire királyi titulust vevének magokra. és ezeknek az utolso sido királyoknak hatalmok. éppen akristus el jöveteléig tarta. hogy a jákób profetiája bé tellyesednék. hogy addig tart az ö birodalmok. míg nem eljö a Messiás.

K A Daniel profetiája mit mond a Messiás el jöveteléröl.?

F. Midön a sidok babiloniában lettek volna fogságban. az Isten Gabriel Angyalt küldé Danielhez. hogy meg mondaná néki. hogy a népnek meg szabadulása, és Jérusálemnek meg épitettése felöl valo parancsolatnak. ki adásátol fogvást. a Messiás el jöveteléig. hetven hetek, lésznek, hogy a hetven hetedik hét közöt. a Messiás halálra tétetik. hogy a maga népe ötet el hadgya. ez okáért, ö is el fogja hadni a maga népét. hogy a város, és a templom egészen el pusztittatik. hogy a templom el rontása elött. utálatoságokat tselekesznek. a szent helyben. és hogy az után a nép egészen valo pusztulásra jutt., a mely az idöknek végiig fog tartani. dan. 9.

K. Ez a profétia meg bizonyittyaé. hogy a Messiás már el jött?

F. Igen is meg. mert ha a daniel heteit. nap számra veszük. tsak négy száz kilenczven napot tészen. és hogy ha a heteket esztendökre számlállyuk. valamint, a szent irásban szokot lenni. tehát ugy negy száz kilenczven esztendöt tészen, levit. 23. 16..

Annak pedig vagyon már. tizenhatszáz esztendeje. hogy a jerusálemi templom egészen el rontatot és hogy a sidó nép. az egész világra el széledet, hordozván magokal. a profetiának láthato képpen valo bé tellyesedésinek jelit. osé. 3. 4.

Sok ideje vagyon tehát annak hogy a messiás el jött.

E ki is tettzik a régi dolgokbol. mert a midön pompéus meg vette volna jerusálemet., a sidok mindnyájan azt tartották hogy a Messiás felöl valo profétia bé tölt volna, annak nagy hire is vala mindenüt.. hogy nap keletröl egy ollyan támadna, a ki az egész világot maga alá hodoltatná. joseph. lib. 6. Cap. 31.

K Ez a profétia meg bizonyittyaé. hogy a kristus jésus a Messiás?

F Igen is meg. mert valamit meg jövendöltek a Messiás felöl. a mind bé tellyesedet a kristusban.

Magyarázat.

A kristus jesus a hetvenedik hétnek közepiben öletett meg. attol aparancsolattol fogva számlálván. amellyet hoszu kezü Ártáxerses adot vala ki. birodalmának huszadik esztendejében. hogy fel épittsék Jerusálem városát. akor a sidok el hagyák. és meg tagadák akristust., azért ök is meg vettettetének. erre valo nézve. a romaiak ellenek menének. avárost, és a templomot semmivé tevék. meg ís lehet látni a josef historiájában. hogy micsoda utálatoságokot cselekedtenek akor atemplomban a sidok., és a csudálkozásra méltó hogy az olta az egész világra el vannak szélyedve. és hogy mennyit ígyekeztek már azon hogy viszá mehessenek. a várost és a templomot meg épithessék. sőt még apogány császárok is voltanak azon hogy nékik meg épittessék, a keresztény valláshoz valo gyülölségböl. de még is azt soha véghez nem vihették.

K. vagyoné meg más profétiája danielnek a Messiás el jöveteléröl?

F. vagyon., mivel ez aproféta le irta. hogy az Isten miképpen mutatta meg néki. a birodalmaknak. egy más után valo következéseket, Nabugodonozortol fogvást, aMessiás el jöveteléig. amelyek ezek., a babiloniai, a persiai, a görög, és a romai birodalmak, A romai birodalom, avashoz hasonlitatik, a mely mindent meg gyöz és el ront, ez ugy is volt. mert ök az egész világnak parancsoltanak., a proféta az után mondgya, hogy ezeknek abirodalmaknak idejében. az Isten más birodalmat fog támasztani, a mely hasonlo lészen. az éggböl le eset kis köhöz, ez a birodalom maga alá veti eröszak nélkül a több birodalmakot, és az a kis kö, olly nagy hegyé lészen. a mely bé tölti az egész földet. Az az, hogy ez az ujj birodalom, eleinte igen kicsid leszen, de idövel az egész földre fog terjedni. es örökké fog tartani. Dan. 2. 37.

K Micsoda értelme vagyon ennek aprofétiának.?

F Az. az értelme, hogy az Isten el fogja küldeni a Messiást evilágra, aki a szent irásban sok hellyen a köhöz hasonlittatik., a ki is fel fogja állitani az ö lelki birodalmát. az Anyaszent egy házat; a romai birodalomnak el romlására, az Anyaszent egy ház birodalmának kitsinnek kelleték lenni eleinte, a mint hogy az Évangyéliumban is amustár maghoz hasonlittatik. a mely igen kitsiny mag, de palestinaban nagy fák lesznek belölle.

K. Ez a profétia bé tölté?

F. tellyeségel bé tölt, A kristus Jesus. Augustus császár idejében jött el, a ki is elsö romai császár vala, a kristus birodalma igen kicsid volt eleinte. de azután lassan lassan meg nött minden emberi segittség nélkül., birodalma alá is veté a pogány CSászárokot Constantinustol fogvást. a ki ura vala aromai birodalomnak, és már annak igen sok ideje vagyon. hogy a kristus lelki birodalma az egész világra el terjedett.

K Micsoda az Aggeus profetiája. a Messias el jövetelének idejéröl.?

F A babiloniaiak el rontván atemplomot. Zorobabel fel épiteté, de mint hogy a sidok. nagy külömbséget látának az elsö, és a masodszor fel épitetet templomnak szépsége közöt, azért ökk nagy szomoruságban valának. hogy pedig meg vigasztaltassanak., az Isten ezeket mondatá nékik az aggeus profétával. Ezt mondgya a seregeknek ura, még egy kevés idö vagyon. és en meg inditom az egeket. aföldet, és a tengert. és az égész világot; és meg indittok minden népeket. és eljö az egész pogány népeknek kivánsága. és bé töltöm. etemplomot. dicsöségel. nagyob lészen ennek aháznak dicsösége hogy nem az elsö háznak dicsösége. azt mondgya a seregeknek ura, és ezen ahellyen adok békességet Aggeus. 2. 7. 8.

K Miben bizonyittya meg eza profétia. hogy a Messiás el jött?

F. Abban, hogy ez a profétia azt mondgya hogy a Messiás. kevés idö alat el fog jöni. és meg dicsöitti, ezt a másodszor épitetet templomot. a maga jelen valo létével. a mely dicsösége nem lehete a salamon templomának. ha szinte nagyob gazdagságal vala is épitve. vagyon pedíg már annak tizen hat száz esztendeje hogy ez a templom el rontatot., tehát még annak elötte el jött a Messiás.

K. Ez a profétia meg bizonyittyaé. hogy a kristus Jésus a Messiás?

F Igen is meg, mert csak egyedül akristust tekéntik ezek a profétiák..

Magyarázat.

A kristus Jésus, mint egy ött száz esztendövel jött el, ezután a profétia után, a mely is nem sok idö. az elötteni idökhöz képest, ö a minden népeknek kivansága, mert ö általa hivatattak minden népek az igaz Istennek üsméretire. a mint ezt meg is mondották sokan aproféták. és a szükséget. a mely vala nékik el jövetelére. azt nevezik kivánságnak, valamint azt szokták mondani. hogy a száraz föld, kivánnya. és várja az esöt. A kristus Jesus. meg inditotta az egész földet, az ö el jövetelével. mert ö mindeneket meg ujjitot mondgya szent pál. mind az égben, mind aföldön. ö töltötte bé sokal nagyob dicsöségel a masodik templomot az elsönél, amaga jelen valo létével. az Isten békeséget adot ezen ahelyen, mivel a kristus ebben atemplomban ment imádni az ö Attyát. és tanitani az embereket az üdveségnek uttyára. a midön az Istennel meg békélteté az embereket., és meg nyittá a Meny országnak kapuját., avaloságos sanctuáriumot. ez a profétia nem szól hát másrol. hanem akristus Jesusrol. st hiero. st cyril. alex. supr. agge,

K. Hát a több proféták mit mondottak valami olly nevezetes dolgot a Messiásrol.?

F Az ö születésinek. életinek. és halálának. leg kisebbik része is meg volt jövendölve. és még holta után is hogy mi fog következni. a mint ezt meg fogjuk mutatni az o életének rovideden valo historiájában

K Bizonyosé a. hogy ezeket a profétiákot nem a keresztények csinálták. a meg lött dolog után?

F. Ezek a profétiák oly világosak. hogy még apogányok is valának illyen gondolatban felöllök. de azö igazságok olly bizonyos. hogy egy okos ember azokban nem kételkedhetik. ugyan erre is mondgya szent péter, hogy vagyon igen erös bizonyságunk a profétáknak beszédekbe. 2. petr. 1. 19.

K. Honnét mutattyák meg a profétiáknak. bizonyos, és valoságos voltát?

F. A sídok igen nagy ellenségi lévén akeresztényeknek, minden idökben meg tartották ezeket aprofétiákot, ugyan ö töllök is vették akeresztények, és noha tele legyenek is a sidok ellen valo fenyegetésekel, mind azon által ök azokot nagy tisztelettel meg tartották. azokot görög nyelvre forditották volt még kristus elöt, és az egész világra el valának terjedve; azért ha a keresztenyek leg kisseb változást tettenek volna is azokban. nem csak a sidok, de még apogányok is meg üsmerték volna. hogy lehetet volna a sidoknak az ö profétiájokbol hamis versekel bizonyitani, hogy ök azok ellen fel nem kiáltottanak volna? és meg nem üsmerték volna a hamiságot., etellyes lehetetlen volt, valamint szent agoston is mondgya., hogy az egész földön lévö pogányok bizonyságok voltak a sidok ellen. és a sidok. apogányok ellen. serm. 374. de diversis

K. Mint hogy ezek aprofétiák olly világosok, mitöl vagyon hogy a sidok kik olly értelmesek. valamint a több emberek. még is ezeket által nem láttyák

F Az Istennek igasságos itéletiböl vagyon az, aki abünért büntetésül. el hadgya asetettségbe az embert, nagy bölcseségéböl is cselekszi. azért.. hogy az irások nagyob bizonyságban maradgyanak, amellyeket a sidok nagy tiszteletben tarttyák. a keresztények pedig a sidoktol vévén: mindenkor éltenek vélek. de még is soha öket azzal nem vádolták. hogy azokot meg változtatták volna, de söt még a sidoknak meg átalkodások. bizonyittya meg aprofétiáknak igaz voltokat mert a meg volt mondva hogy a sidok vakságban. és meg átalkodásban maradnak világ végéig, hogy szemekel nem látnának. és fülökel nem hallanának, hogy a szent könyvek, és a profétiák. elöttök bé lennének zárva amellyekböl semmit nem értenének. és hogy a leg világosabb igasságok is semmit nem fognak tenni elméjekben.


2. Articulus.
Hogy ki légyen a kristus Jesus.

K. kicsoda a Messiás akit az Isten az embereknek küldöt.?

F. Nem más. hanem a kristus Jésus, amint már meg mondottuk.

K. kicsoda hát a kristus Jesus?

F. ö Az Istennek Fia. az örökké valo meg testesült ige. aki emberré lett. hogy az embereket meg szabadittsa bünökböl., és az ördög hatalmábol, hogy az Istennel meg békéltesse öket, részt is adgyon nékik az örök életbe., boldogokká tegye öket. egy szoval hogy az a meg váltójok legyen nékik., aki sok ideig vala igéretben és várakozásban.

K. A kristus jésus Isten. s’ember is tehát egy szers mind?

F. Igen is. mert a proféták is ezt mondották. amessiásrol. mert ötet. az Isteni természetiért Istennek. vagy Isten. Fiának nevezik., az emberi természetiért pedig. David fiának. Emmánuelnek (azaz. Isten mi velünk.). akét természetnek, egy személyben valo meg egyesüléséért. paralip 18. ps. 2. 7. Isa 9. 6.

K. Mit értesz azon. mikor azt mondod. hogy a kristus. Isten. és ember egy szers mind?

F Azt értem hogy a kristusban két természet vagyon., Isteni, és emberi természet, a mi az Isteni természetet illeti. ö egy Isten az Atya. és a szent lélek Istenel. ami az emberi természetet illeti. hasonlo teste és lelke vagyon mínt nékünk és ö öröktöl fogván válo Ige. atestet fel vévén. minden nyomoruságinkot magára vette. üdveségünkért. avétken, és a tudatlanságon kivül. phip. 2. hebr. 4. 15.

K. Mit értesz azon,. hogy akristusban. mind az Isteni mind emberi természet meg edgyezet?

F. Azt értem hogy a kristusban meg edgyezet mind az Isteni mind az emberi természet. esze valo elegyedés nélkül. példának okáért atest, és alélek meg egyezvén egy másal, csak egy ember lészen meg egyezésekböl; akét természetnek külömbségekért. azt kel némelykor mondani. a kristus hasonlo az Istenhez. némelykor meg. hogy aláb valo. valamint magais mondgya. hogy az atya és én, egyek vagyunk, ez ugy vagyon. a mi az Isteni természetet illeti, Az Atya nagyob én nálam, ez is nincsen külömben. ami az emberi természetet illeti. joan. 14.

Ebböl az is következik. hogy az Istennek lehet tulajdonitani a kristusban., a mi az embert illeti. és az embernek, a mi az Istent illeti, mivel ugyan az az edgy személy. Isten. és ember egy szers mind., ez igy lévén. el lehet mondani. hogy az Isten szenvedet. meg holt. és fel támadot.,

K. El leheté mondani hogy az Atya, és a szent lélek testett vettek magokra. hogy szenvedtek. és meg holtak, mivel természetben egyek a fiuval, aki felöl el lehet mondani hogy testet vett magára. szenvedet. és meg holt?

F Nem lehet. mivel csak egyedül. a Fiurol lehet azt mondani. mivel csak egyedül az Isten Fia lett emberré. és nem az Atya. senem a szent lélek.

K. Hogy lehesen a, hogy a kristus egy természet lévén az Atyával. és a szent lélekel, emberré lett, ö benne pedig mind az Isteni, mind az emberi természet meg edgyezet., még is azt ne lehesen mondani hogy az Atya, és a szent Lélek emberi testet vettek fel magokra?

F Mind ezek ígen felyül haladgyák ami értelmünket., de azt erösen kel hinnünk, mert az Isten igy nyilatkoztatta ki nékünk, és az Anyaszent egy ház eretnekeknek tartotta mind azokot. valakik igy nem hitték.

K Mint hogy a kristusban két féle természet vagyon vagyoné két féle akarat is benne?

F vagyon. mivel az akarat szükséges az értelmes természethez. de akristusban akét akarat. egyik amásik alá volt mindenkor vettetve, az az, hogy az emberi akarat tellyeségel az Isteni akarattol függöt.


3. Articulus.
A kristus Jesusnak meg testesüléséröl.

K Az Isten Fia hogy vette magára az emberi testet?

F. Az Isten Gabriel Angyalt Názáret városában küldé edgy szüzhöz, akit nevezték Máriának, a ki is férjnél vala a Dávid nemzettségéböl valo josef nevü embernél. Az Angyal bé menvén azért. házában mondá. Üdvez légy Mária. malasztal vagy tellyes., az ur vagyon te veled. meg háborodván ezen a köszöntésen. az angyal mondá néki. ne fély Mária. imé mehedben fogadsz. és szülsz fiat. és nevezed az ö nevét Jésusnak, ez nagy lészen. és a magosságban lakozo fiának hivattatik. és az ur Isten néki adgya a Dávidnak. az ö Attyának székit,. uralkodik a jákóbnak házán, mind örökké. és az ö országának vége nem lészen Mondá pedíg Mária az Angyalnak, mimodon lészen a, mivel én férfiat nem üsmérek. mondá néki az Angyal. a szent Lélek száll te reád. es a magosságban lakozo Istennek ereje árnyékoz meg tégedet. annak okáért. az is aki te tölled születik. Isten fiának hivatatik. mondá ismét az Angyal., imé a te rokonod is Ersébet. az ö vénségeben fiat fogadot, és immár hatod holnapi viselös. mert az Istennél nincsen semmi lehetetlen., A Boldogságos szüz ezeket halván. mondá az Angyalnak, Imhol vagyon az urnak szolgálo leánya, légyen nékem ate beszéded szerént., és abban a szem pillantásba bé tellyesedék az Isten fia meg testesülésének titka. a szent lélek munkája által. luk. 1. joan. 1.

K. Micsoda nemzettségböl valo volt a Boldogságos szüz.?

F. A Dávid nemzettségéböl, josef hasonlo képpen.

K. A Boldogságos szüz. valoságosan férjnél volté. josefnél. vagy csak jegyben voltak?

F szent ágoston. és sokan a szent Atyák közül azt tartották. hogy házasok voltak. de vannak meg sokan a kik azt tarttyák hogy csak jegyben voltanak. s. hier. cap. 1. supr. s. matth.

K. Hogy ha a Boldogságos szüz. férjnél volt sz. josefnél, mitöl vagyon hogy meg háborodot mikor az Angyal mondá néki, hogy fia lészen?

F. Mert holtig valo szüzeségben akara élni,

K. Miért ment hát férjhez. ha fogadást tett volt?

F Az Istennek csudálatosan valo rendelésiböl. aki azt akará.

1. Azért, hogy a meg testesülésnek titka. jobban titokba maradhason. st. hier. Cap. 1. supr. matth.. st. ambr. sup. cap 1. st. luc

2. Azért, hogy a Boldogságos szüznek becsülete meg maradhasson. és semmit asidok. ellene ne mondhassanak. s.ambr. supr.cap.1. s.luc.

3. Azért hogy a Boldogságos szüznek illendö segittsége légyen. mind azokban a szenvedésiben. mellyeket az Isten bocsátot reája. meg szenteltetésére.

4. Azért mondgya szent ignátz martyr. hogy az ördög meg csalatkozván abban a házaságban., tsak ugy tekinttse a kristust mint más embert. és az Istennek szándéka. az üdvezitönek halálán. végben mennyen. st igna. epist. ad ephe. pag. 8.

K. Mit értesz azon mikor azt mondod hogy a kristus a szent léleknek munkája által fogantatott?

F Azt értem hogy a kristusnak. mint embernek apja nem volt; hanem az ö teste csudálatosan fogantatot a szent szüznek méhében. a szent lélek által. st aug. manu. ad lauren. Cap. 38.

K Nem de nem az Atyának. és a Fiunak munkája által letté meg ez a csuda?

F Igen is. a szent háromságnak munkája által. de csak különösön a szent léleknek tulajdonittatik. mivel Istennek az emberekhez valo szeretete cselekedte azt., hogy az Istennek fia emberi testet vett fel magára.

A szent léleknek tulajdonittyák tehát. az Isten szeretetének erejét. a ki is az Atya, és a Fiu véghetetlen szeretetéből származik. valamint hogy az Atyának. tulajdonittyák a mindenhatoságot. és a Fiunak a bölcseséget.

K A Boldogságos szüz meg tartotta tehát szüzeségét mind mikor akristust méhében fogadta. mind mikor e világra hozta?

F. Igen is meg tartotta egész életében. mind szülése elöt. szülésekor. és szülése után., ezt is tartották az Anyaszent egy házban mindenkor.

Magyarázat

Isaiás proféta meg jövendölte. hogy a Messiás egy szüztöl születnék. egy szüz, mondgya ez a proféta. méhében fogad, és fiat szül, és az Emmánuelnek neveztetik. azaz, Isten velünk., ember s’Isten, az Anya szent egy ház mindenkor eretnekeknek tartotta azokot akik a Boldogságos szüznek szüntelen valo szüzeségit nem vallották isa. 7. 14. s. hier. Contre. jovini.

K A Boldogságos szüz valoságal az Isten Annya volté?

F. Igen is. mivel ollyan fiat szült. a ki Isten. és az Isten. s’embernek teste, az ö testéböl formáltatot. a mint sz.pál mondgya. Gal. 4. 4. Concil. ephes. Contr. nestor.

K. micsoda hivatalba volt sz.josef a Boldogságos szüznek férje?

F. ö noha királyi nemzettségböl valo volt is de szegény volt. ugy annyira hogy kézi munkájával kelletet életét keresni. Az irás azt mondgya hogy mester ember volt., de fel nem tészi micsoda mesterséget üzöt. sokan az atyák közül azt tarttyák, hogy áts mester volt. némellyek. hogy lakatos volt.


4 Articulus
A Kristus Jésus születéséröl, életeröl, és égyiptumban
valo meneteléröl.

K Mikor jött a kristus evilágra. és micsoda esztendöben?

F. Éppen abban az esztendöben jött el. amelyben a proféták. meg jövendölték volt. hogy a Messiás születnék. mint egy négy ezer esztendövel avilág teremtése után.

K. Hol születet akristus?

F Bethlehem városában. a proféták meg mondották volt, hogy a Messiásnak ótt kelletik születni, a sidok magok is ezt mondák. a mágusoknak. hérodes elött. miche. 5. 2. matth. 2. 5.

K. Mint hogy a Boldogságos szüz. Názáretbéli volt. a mely város. volt galiléában. hogy történt hát. hogy akristus bethlehemben születet?

F. Augustus Császár abban az idöben parancsolatot ada ki hogy az egész birodalmában valo népet. számba vennék. erre a parancsolatra valo nézve. a sidok tartozának el menni, és ót fel iratni magokot. ki ki a honnét valo volt. a Boldogságos szüz is szent josefel bethlehembe menének, mivel Dávid onnét valo volt., ollyankor érkezének pedig oda. amidön a Boldogságos szüz szülésinek. ideje volt, az Isten ugy rendelé. hogy a vendég fogadokban. se más házakban magoknak szállást nem találának. a sokaság miat. hanem kénszeritetének valamely vendég fogado mellet lévö kis istáloban vonni magokot; ugyan abban a nyomorult helyben is jött evilágra. a világ meg váltoja. és ura.

K. Miért kiváná tudni Augustus Császár. népének számát.?

F Akoron az egész birodalma nagy békeségben lévén. a birodalomnak hasznáért, vagy a maga hitségiért. kiváná tudni az egész birodalmában lévö népeknek számát., de leg inkáb az Isten engedelméböl cselekedé ö azt, az Isten meg akará mutatni bizonyosan. a pogányok. és a sidok elött. a proféták mondásinak bé tellyesedésit. a kik is meg mondották. hogy a messiás Dávid familiájábol lészen. és bethlehembe fog születni. azt a laistromot pedig a melyben a népeknek szama fel volt irva. romában kelletet vinni. és a Császár archiumjában tenni. a mely ót is volt. még tertulliánus idejében. s. Chrysos. hom. 33. sup. s. matth. tert. lib. 4. Contr. mascion. cap. 7.

K. A proféták meg mondották volté azt, hogy az egész világ békeségben lészen. a midön a Messiás el fog jöni.?

F. Igen is. Isaiás ezt elég világosan meg jövendölte. mondván. hogy akoron. a szabjákbol, szánto vasakot. és a dárdákbol sarlokot csinálnak, nem emel egy nemzet. más nemzet ellen kardot. és nem tanitatnak többé hadakozásra. Isa. 2. 4.

K A kristus miért akara. egy istáloban születni.?

F. A kristus azért jött e világra. hogy meg gyogyittsa az emberi szivnek meg romlását. meg is akará mutatni hogy miben állyon avaloságos boldogság. és hogy mellyek az ígazán valo jók.

Az emberek meg valának annyiban romolva. hogy a testnek kivánsága. a szemeknek bujálkodasa, és az életnek kevelysége alá valának vettetve. akristus még születésekor akara nékik példát adni arra hogy meg vessék ezt a három dolgot; nagyob példát arra nem adhata. mint a hogy ollyan anyát válaszon magának. aki noha királyi nemzettségböl valo volt is. de alacson rendben. és szegénységben volt. szent josefel együt. ugy annyira hogy csak egy istáloba kénszeritetének magokot bé vonni.

K. A profétak meg jövendölték valaé. hogy a messiás. alacson rendben. és szegénységben fog el jöni.?

F. igen is meg, isaiás, és zakariás világosan meg mondották. illyen formában. igen vigadgy sionnak leánya. imé ate királyod el jö néked, igaz, ö az üdvezitö, ö szegény. zaka. 9. 9.

K A kristus micsoda napon. és mely orában jött evilágra?

F. Éjfél tájban, huszon ötödik decembris. arégi tráditio szerént.

K. A proféták. meg jövendölték volté a Messiás születésének oráját?

F. A bölcs az angyalnak egyiptumban valo meneteléröl szolván. hogy az izraélitákot. meg szabadittsa. és meg öllye az egyiptumban lévö elsö szülöteket. ollyan formában tészi ki. hogy azt az anyaszent egy ház. a kristus születésének orájára magyaráza, ekképen szól. mikor a csendes halgatás mindeneket el foglalt volna, és az éj az ö járásában fél utban volna, ate mindenhato beszéded menyböl jöt a királyi székekböl. sap. 18. 14 15.

K. A kristus meg jelenteteé mindgyárt az embereknek születését?

F Igen is meg, az Angyalok meg jelenték. a pásztoroknak. a tsillag pedig fel tetzvén nap kelet felé. a mágusok. mindgyart meg indulának. hogy az üdvezitöt mennének imádni.

K A kristust környül metéltéké nyolczad nap mulva. mint a több sidokot?

F Igen is. mert a törvény alá akarta magát vetni, hogy meg szabadittsa azokat akik a törvény alat voltanak mondgya szent pál. phil. 2. 10.

K A kristus sokáig maradaé bethlehemben születése után.?

F Negyven napíg marada ótt. elegendö idöt akarván adni a sidoknak arra, hogy meg. tudhassák születésit. S. Chrisos. hom. 7. sup. s. matth.

Negyven nap mulva a templomba vivé a Boldogságos szüz, és ótt bé mutatá az Istennek mint elsö fiát. végben vivén egyszers mind a törvény szerént valo meg tisztulásának köteleségit. noha az a törvény nem illeté ötet.

K. A mágusok mikor érkezének bethlehemben. a meg tisztulás elötté. vagy utanna?

F Közönségesen azt tarttyák hogy a kristus születése után. tizen három napal., a mely napon viz kereszt napját ülli az anyaszent egy ház.

K A Boldogságos szüz. és szent josef. viszszá téréneké názáretben. azután. hogy bé mutaták a kristust?

F Nem. mert egyiptumban kelleték menniek. hogy el kerülhessék. a hérodes üldözesit. a ki is meg akará öletni a kis Jésust.

K Miért akará meg öletni hérodes a kristust?

F. Mert a mágusok hozája menvén. tudakozák tölle hogy hol születet volna a sidok királlya., hérodes meg ijede azon. hogy ne talám tán még az a gyermek le vesse ötet kiralyságábol, azért el végezé magában. hogy ötet meg ölesse., de nem tudván. hol létit., azért parancsolá. hogy bethlehemben, és a körül valo hellyeken. a két esztendös gyermekektöl fogvast. minden gyermekeket meg öllyenek. a kik el nem érték a két esztendöt. el hitetvén magával. hogy a kristus azok közöt fog találkozni. de az ö ideje nem jött volt még el. amint el is kerülé a halált. egyiptumban valo menetelével.


5. Articulus.
A kristus Egyiptumban valo meneteléröl. és szent
jános életéröl.

K. A Proféták meg jövendölték valaé. a kristus egyiptumban valo menetelét.?

F. Ezt példázá a jákób familiájának egyiptumban valo menetele. de ezen kivül. Isaiás is meg jövendölte volt imé az ur fel jö a könyü felhöben. és egyiptusban megyen, és le esnek az egyiptus bálványi az ö szine elöt. Isa. 19. 1.

K. Mikor a kristus egyiptumban érkezék. valoságal le esteké a bálványok?

F Ha szinte valoságal le nem estek is. akor, de a proféta mondása bé tellyesedet. mivel az Anyaszent egy ház. nagy fényeségében volt sokáig egyiptumban, sokan irják hogy valoságal le is estenek és a földre estenek akristus elöt.

K. Mennyi ideig marada akristus egyiptumba?

F Azt bizonyoson nem tudhattyák, de avalo. hogy ótt sok ideig nem volt, mivel mindgyárt viszá jött hérodes halála után.

K. A kristus egyiptumbol valo viszá jövetele után. hová mene lakni?

F. Názáretben, amely város szent joseph lako hellye volt a kristus születése elött.

K. Mennyi ideig marada a kristus Názáretben?

F. Mint egy harmintz esztendös koráig.

K. Mit tudunk a kristus gyermekségéröl.?

F Egyebet nem tudhatunk. hanem hogy tizen két esztendös korában. Mária. és josef a templomban vivék ötet. a kristus a templomba marada, az annya azt észre nem vette. hanem minek utánna harmad napíg keresték volna. ugyan a templomba találták meg. az irás tudo doktorok közöt. a kik csudálkoztanak beszédin.

K Mit cselekedék azután a kristus?

F Egyebet erröl nem tudhatunk. hanem hogy mindenkor a szent joseph házánál marada. és hogy mind hozája. mind a Boldogságos szüzhöz. nagy engedelmeségel volt. példát adván a gyermekeknek hogy micsoda engedelmeségel tartoznak szüléjekhez, azt is el lehet hinni hogy szent josefel együt dolgozot. Mint egy harmintz esztendös korában akristus. keresztelö szent jánoshoz mene a pusztában. a jordán vize mellé. ahol meg keresztelé ötet. ez a szent ember.

K kicsoda vala. szent jános. és micsoda életet élt?

F keresztelö szent jános az Istentöl küldetet volt, hogy a Messiásnak utat készittsen. és néki elöl jároja légyen. Isa 40. 3. malachias 3. 1.

Gábriel angyal meg mondá zakariásnak hogy az ö felesége fiat fog szülni öregségében. szent János még igen iffiu korában mene lakni a pusztában. ót sáskával. és mézzel élt. harmincz esztendös korában a jordán vize mellé mene. a kristus is oda ment hogy fel vegye tölle akereszttséget ö ótt oktatta. és meg keresztelte a sidokot., az ö hire mindenüt nagy volt, hérodes antipás a galileai tetrarka. nagy becsülettel volt hozája, de szent jános szent bátorságal meg fedvén ötet. ollyan vétekröl. amely nyilvánságos vala, azért ez a fejdelem atömlöczbe téteté. és fejit véteté

K A kristus miért vevé fel a kereszttséget szent jánostól?

F Azt nem szükségböl cselekedé., mivel ö maga volt az ártatlanság. és a tisztaság.

1. Azért. hogy azzal másoknak példát adgyon..

2. hogy meg szentellye a kereszttségnek vizeit. és azoknak kegyelmét adgya.

3. hogy meg mutassa a népnek kik szent jánoshoz jöttek vala. az ö küldetésit. és Istenségit. a bizonyság tétellel. melyet tett felölle az ö attya. akoron.

K micsoda. bizonyságot tett az Isten rolla azon alkalmatoságal.?

F A midön a kristus meg keresztelteték. imádkozék. és a szent lélek. galamb képében reája szálla, és szozat hallaték az égböl., mondván. Ez az én szerelmes fiam.

K Mi végre tévé Isten ezt a csudát?

F Hogy bizonyságot tenne a kristus küldetéséröl. aki akoron kezdé el tanitását. és hogy meg mutassa a sidoknak. akik jelen valának, hogy övolna a Messiás, a kit szent janos hirdet nékik.

K keresztelö szent János tetté nagy csudákot?

F. semmi tsudákot nem tett. valamint az évangyélium mondgya. joan. 10. 41.

Az Isten meg akará az által mutatni a sidoknak. akik csudálkozásal tekintették. rend kivül valo életét. az elöl járonak., hogy nem ö volna a Messiás. mivel a proféták szerént. a Messiásnak. sok számu csudákot kelletet tenni.


6. Articulus.
A kristusnak apusztában valo meneteléröl. böjtyéröl.
és predikálásának elsö esztendejéröl.

K Mit cselekedet a kristus kereszttsége után?

F. Az Istennek lelke apusztában vivé ötet. ahol negyven napig marada étel nélkül, töltvén azt az idöt tsak az imádságban,

K. Miért mene akristus apusztában mindgyárt kereszttsége után?

F. Meg akará nékünk mutatni. 1. hogy a magános élettel, böjtel, és az imádságal kel készülni. az egy házi rendhez. és az évangyélium predikálásához. 2. hogy annak aki ujonnan születet a kereszttség által. szeretni kel a magános életet. a böjtöt, az imádságot. és a szent irásrol valo elmélkedést., és hogy az, aki ezeknélkül a fegyverek nélkül. magát. a világban lévö veszedelmekre. és kisertetekre adgya. félhet, hogy meg ne gyözetessék a kisértötöl. a kristus böjtinek. példájára rendelék az apostolok anegyven napi böjtöt. a szent Atyák tartása szerént.

A negyven napi böjtölés után. a kristus. meg éhezék. azt meg is engedé hogy az ördög meg kisérttse ötet. de az Isten igéjével gyözé meg a kisértetet. a kisértö nagy gyalázatosan el hagyá. és angyalok. szolgálának néki.

K. Miért engedé meg a kristus hogy az ördög meg kisérttse ötet?

F azért. 1. hogy meg mutassa azzal. hogy valoságosan ember volna., és hogy magára vette ami nyomoruságinkot. a vétken kivül. hebr. 4. 15.

2. meg akará mutatni hogy a böjt. az imádság. és az Isten szava. nélkül. nem lehet meg gyözni az ördögöt.

3. hogy gyözedelme által. meg érdemellye nékünk. a kegyelmet és az erött. hogy mi is meg gyözhesük az ördögöt. hebr. 2. 18.

K. Mit cselekedék a kristus hogy a pusztábol ki mene?

F Az Evángyélium prédikálásahoz kezde. melyre valo nézve. ismét viszá tére. ajordán vize mellé. és a midön meg látá ötet. keresztelö szent jános. mondá azoknak akik jelen valának. Imé az Istennek báránnya. evészi el a világnak büneit. akarván ez által meg bizonyitani hogy ö volna a Messiás, ugyan ezért is hagyá el szent Jánost. András. az ö tanitványa., a kristus mellé álla. és másnap. a kristushoz vivé az ö báttyát. simont. a kit akristus. péternek nevezé.

K Mennyi ideig predikállá a kristus az évangyéliumot.?

F Mint egy három esztendeig és három holnapig a közönséges tanitás szerént.

K Az elsö esztendöben mitsoda nevezetes dolgot cselekedet a kristus?

F Galileába menvén. maga mellé vévé philepet a ki is a kristushoz vivé nathánáelt., a Cána városában. a szenttséges Annya kérésére a vizet borrá változtatá, a melyröl emlékezetet tészen az anyaszent egy ház. viz kereszt napján. azutan Cafarnaumba tölte egy kevés idöt. a honnét. az Innepekre jerusálembe mene, és ót sok csudákot tett, azután judeának tartományit fel járta. akik hozája meg tértenek. azokot tanitványival meg kereszteltette. Ebben az idöben téteté herodes keresztelö szent jánost a fogságban. a kristus azt meg tudván. judeát el hagyá. és galliléában mene, samária tartományán menvén által a samaritána Aszszonyt meg térité. és ót marada két napig. tanitván a népet. azután galliléában hogy érkezék. Cána varosában egy tisztnek a fiát meg gyogyittá. kevés idö mulva. maga mellé vévé másodszor. vagy harmadikszor. szent pétert. szent Andrást. és a Zebedéus két fiát. akik mindeneket el hadgyván. ötet követék. matth. 4. 13. mark. 1. 14. luk. 5. 1.


7 Articulus
A kristus prédikálásának második esztendejéröl.

K. Micsoda nevezetes dolgot cselekedék a kristus predikállásának második esztendejében.?

F kafarnaumba marada egy darab ideig, a mely város galliléában vagyon, ót meg gyogyittá a szent péter napáját., ugyan ót sok csudákot téve. mind azon által a lakosok a magok hitlenségekben meg maradának. ugyan ezert is rettentö átkot monda reájok a kristus. a genesáreth tengerin lévén. a szélvézt meg csendesité. egy szovával. az után a gergesénusok tartományában érkezvén. ót akét ördöngösököt meg gyógyittá, kafarnaumban viszá térvén. sok csudákot téve. és szent mátét maga mellé vévé, az után jerusálemben mene a husvéti innepekre., ót is sok csudákot téve. de a sidok üldözni kezdvén a Galliléa tengere mellé mene. a hová sok nép kiséré. ugyan ebben az idöben választá. a tizen két tanitványokot. a kiket apostoloknak nevezé. az az. követeknek., de minek elötte öket választaná. az éttzakát imádságban tölté. hogy meg mutassa azzal. miképpen kellesék. választani azokot, akik az apostolok hellyekben következnek,

Az apostolok ezek valának. elsöben. szent péter. Andras. jakab. és jános a zebedeus két fia. philep. Bertalan mathé tamás. jakab. az alphéus fia. judas, simon. és judás iskaríotes. a ki el árula akristust.

Mindnyájan ezek az apostolok igen tudatlanok valának. irást nem tudtak, akristus azért választa illyeneket. hogy tsudalatosabban ki tessék az ö hatalma. és hogy ne ö nékik tulajdonitassék. az évangyéliumnak gyarapodása. ebben az idöben öleté meg hérodes keresztelö szent jánost, ugyan ebben is tére meg a bünös aszszony. a ki felöl azt tarttyák hogy mária magdolna lett volna. némellyek pedíg hogy nem a, ezt meg lehet látni az ollyan auctorokban akik erröl irtak.

Az után Názáretben mene. de mint hogy ót nevelkedet volt. és hogy harmintz esztendös koráig. elöttök csak ugy volt mint más közönséges ember. azért alakosok benne nem hittenek. erre is mondá, hogy senki nem prophéta a maga hazájában. nem is marada sokáig közöttök.


8. Articulus
A kristus szine változásáig valo idöröl.

K A kristus micsoda nevezetes dolgot cselekedék predikálásának harmadik esztendejében?

F. Az apostolokot el küldé ketten ketten. hogy judéában mindenüt predikálanák apenitentziát. és az Istennek országát. erre valo nézve. fel járá maga is Gallileának minden varossát. A kristus nem mene jérusalemben a husvéti Innepekre ebben az esztendöben. idöt akarván adni tanitványinak. hogy sok fáradságok utan meg nyugodnának. hérodesnek sem akará magát meg mutatni aki is ígen kivánta volna ötet látni. azután. tirus. és sidonia tartományában menvén. a kananéabéli aszszonynak hitiért, és alázatoságáért. a leányát meg gyogyittá. és meg tanitta benünket. hogy mi formában kelletnék imádkoznunk., onnét a galiléa tengernek parttyára viszá érkezvén. sok féle betegeket meg gyogyita. és a hét kenyeret. s’az egy nehány halat csudalatosan meg szaporitván, az aszszonyokon. és a gyermekeken kivül. négy ezer embert meg elégitte vélek. kevés idö mulva. a kristus vevé pétért. jakabot., és jánost azö öttsét. és fel vivé öket egy magos hegyre., a mely hegyet szent hiéronimus thábor hegyének nevezi. ót elöttök szinét el változtatá.


9. Articulus.
A kristus szine változásárol

K. Mit értesz ezen a szón.. hogy a kristus szinét el. változtattá?

F Azt értem. hogy a kristusnak orczája fényesé lett. mint anap. és az ö köntöse fejérré mint ahó. ez csak kevés képzése vala azö dicsöségének, mind azon által az apostolok ö reája nem nézhetének. nagy csudálkozásban. és félelemben is esének

K A kristus szine változását. nagy csudának kelletté tartani?

F Nem volt ugy mondván. annyira csuda. mint a csudának el titkolása. mondgya egy nagy szent, mivel az Isteni természetnek, az emberi természetel valo meg edgyezésének. természet szerént kelleték hinteni azt a fényeséget. és dicsöséget a kristus testére. hogy pedig a kristus. éltében az emberek elött el fedezte dicsöségének fényeségét, azért volt. hogy az Istennek öröktöl fogva valo rendélésit bé tölttse. és az embereket meg válttsa a tsufságos kereszten valo halála által. a mely véghez nem mehetet volna, hogy ha tsak a kristus magát meg nem alázván. gyengeségünket magára nem vette volna. s. thom. 3 part quest 45. arti. 1

K. Micsoda csudálatos dolog történék még a kristus szine valtozásakor?

F Mojses és Illyés jelen valának., beszélgetvén a kristusal az ö jérusálemben valo halálárol. a midön pedig. ezek el mentenek volna. szózat hallaték az égböl, mondván. Ez az én. szerelmes Fiam. ötet halgassátok. az apostolok ezeket halván. meg rémülenek. és a földre esének. a kristus meg illetvén öket. fel költé. és le mene vélek a hegyröl. meg tiltván nékik, hogy arrol ne beszélnének, valamég halottaibol fel nem támadna. matth. 17.

K Mi okra valo nézve. akará a kristus szinét el változtatni az apostolok elött?

F Azert hogy meg bizonyittsa az igazságot melyet mondot volt nékik. annak elötte egy kevés idövel. és hogy meg erösittse öket, az Istensége iránt valo hitben. és meg ne ütközenek szenvedésin.

K Miért tsak három apostol elött akará akristus szinét el változtatni. és miért nem atöbbi és a nép elött is?

F Azért hogy a nagyob titokban maradhason, a kristus minden bizonyal ollyan fényeségben. mutathatta volna meg magát judéában, és ollyan erött adhatot volna csuda tételeinek., hogy a leg hihetetleneb is kénszeritetet volna ötet messiásnak üsmérni, de alázatoságban akart élni. és meg halni. és az által meg váltani az embereket, a kiket is a kevélység vesztette vala el.

K Miért akarta a kristus. hogy Mojses, és Illyés jelen legyenek a hegyen és szenvesése felöl vélek beszélgessen?

F Mert meg akará mutatni az apostoloknak, és utánnok mi nékünk. 1. hogy sokal nagyob volna Mojsesnél., és Illyésnél, mivel ezek ót ugy valának jelen. mint szolgák. 2. hogy a törvény mojses képében, és a proféták. Illyés képében., bizonyságot tennének. a kristusrol., a kik elöre meg mondották volt. az ö szenvedésit. 3. meg akará azt is mutatni, hogy hamisan vádolnák ötet asidok. hogy meg szegi az Isten törvényét. mivel mojses aki atörvént ki adta, és Illyés a ki leg erösebb oltalmazoja volt a törvénynek. jelen létekel bizonyságot tésznek a kristusrol.


10. Articulus
A kristus. predikálásának harmadik esztendejéröl.

K. Mit cselekedék akristus szine változása után?

F. Galliléát fel járván sok csudákot tett, és a népet tanitotta, a kivel sok féle jót tett. sok betegeket meg gyógyitot,

K Mit cselekedék. a kristus predikállásanak harmadik esztendeje után.?

F. A husvéti Innepek közelgetvén. ugyan arra az idöreis rendelte volt el halálát., jerusálem felé indula, és elöre meg mondá a tanitványinak, hogy azért mégyen oda hogy bé tellyesittse. a proféták mondásit., azután kezde nékik beszélleni szenvedésiröl, halálárol. és fel támadásárol. jérikoban érkezvén. Zakeushoz szálla. és meg téritté Azután nagy gyözedelmesen mene bé jérusalemben, szamáron ülvén. a melyet is eszerént jövendölte vala meg zakariás proféta. 9. 9. Az egész nép pedig eleiben mene örvendezö fel szokal fogadá. némellyek ruhájokot teriték az utra. néméllyek zöld ágakot hintének eleiben, némellyek pedig kezekben ágakot tartván. elötte mennek vala. és mindnyájan kiálták. Aldot legyen a ki jött az Urnak nevében. hosánna. a Dávid fiának. hosanna a magosságban lévö Istennek. Ez a szó hosánna., azt tészi némellyek szerént. szabaditts meg minket. és némellyek szerént. áldás. és dicsöség. A kristus halála elött valo napon. csütörtökön. el külde kettöt atanitványok közül. hogy a husvéti bárányt el készitenék. valamely háznál. amellyet meg nevezé nékik. azután maga is oda mene a több tanitványival, és elejekben adá. hogy micsoda nagy kivánságal várta. hogy még halála elött vélek edgyüt ehessék husvéti bárányt, a vacsora után. meg mosá. az Apostoloknak lábokat. és ismét le ülvén asztalhoz. a szent áldozatot., és a testének. és vérének szenttségit rendelé. a kenyérnek, és a bornak szinek alat. erröl másut bövebben beszéllünk.

K. Mit cselekedék akristus azután. hogy a szent Eucharistiát rendelé.

F Elöre meg mondá hogy egy az apostolok közül el fogja árulni., tudtokrais adá hogy a judás volna. idöt akarván adni annak a nyomorultnak. amagában valo térésre. de meg nem üsmeré magát, söt még kimene aházbol. hogy véghez vinné gonosz árulását. azután dicséreteket énekelvén az apostolokal. sok szép tanitásokot ada nékik, és elöre meg mondá péternek. hogy három szor meg tagadná, de azt is mondá. hogy penitentziát fog tartani., de midön látá hogy az apostolok szomorkodnának szenvedésin. és halálán. nagy kegyeségel és szeretettel meg vigasztalá öket.

K. A kristus hogy el végezé atanitását. és imádságát hová mene?

F. Az olaj fák hegyére., amely közél vagyon jérusálemhez. és a getsemáne kertbe mene. tudván azt, hogy judás oda menne utánna.

K A kristus miért akara oly nagy szomoruságban lenni halála közelgetésekor, holot ö azt sokszor elöre meg mondotta volt., ö azt buzgoságal is várta. és ö Isteni erövel birt?

F. Mi érettünk cselekedte azt mondgya szent ágoston: mert magára vévén büneinket. viselni is akarta az alázatoságot. és a büntetést, vigasztalni is akará gyenge tagjait, meg mutatván nékik. a maga szabad akarattyábol valo szomoruságával., hogy az ö kételen valo szomoruságok. és félelmek. mellyeket éreznek halálokhoz valo közelgetésekkor. nem vétek, csak hogy ök is. ugy valamint. ö. az Isten akarattya alá. vessék magokot. 2 meg akará az által. mutatni azt is akristus., hogy valoságos halando testet vett volna magára. a mely a vétken kivül agyengeség alá volt vettetve. ugyan ezt az ígazságot is tagadák. a manicheusok. és az apollinaristák s. Ambr. supr Cap. 22 s. luk s aug in ps 87. 93 n. 19

K Mit cselekedék akristus a kertben imádsága után?

F Fel költé tanitványit. akiket is a szomoruság, és az álom. el nyomta vala, és vélek együt judás eleibe mene., a kinek melléje vitézeket adtak vala a fö papok. hogy meg fogatná Jésust. az árulo pedig hogy meg látá a kristust, hozája mene. és nagy álnokságal. ötet meg tsokolá., akristus tudván, hogy a volna jele meg fogattatásának., még is kegyeségel akara hozzája szollani, azért hogy magában szállyon. mondá néki, barátom miért jöttél. csokkal árulodé el az ember fiát,? kérdezé azután a sidokot hogy kit keresnének., ezek felelék. hogy a Názáretbéli Jésust, En vagyok a. mondá nekik Jésus, és azonnal a földre esének. meg akarván nékik mutatni hogy szabad akarattyábol menne a szenvedésre., kezekben adván magát. meg hagyá magát kötöztetni.,

K Hát az apostoloknak miképpen lett dolgok?

F Nagyon meg ijedvén el szaladának., hanem szent péter bátrab lévén. ki voná. a kardgyát. és el vágá a málkus fülét, akit is a kristus mindgyárt meg gyogyittá. és jová nem hagyá a szent péter cselekedetit.

K. Hány orakor. fogák meg akristust?

F Az oráját nem lehet tudnunk. hanem csak azt tudgyuk. hogy csötörtökön késön estve volt. azért mondgya a szent irás. hogy a sidok lámpásokal. és fáklyákal mentenek keresni hogy meg fogják

K. A proféták meg jövendölték volté ajudás árulását.?

F. E nyilván ki tettzik a szent Dávid soltaribol. 54. 108. Zakariás meg mondotta hogy akristust harmintz ezüst pénzen adgyák el. és hogy azt a pénzt. atemplomban fogják tenni. 11. 12.

K. A proféták meg mondották volté. a kristus meg fogatását?

F Jérémiás elöre meg mondotta volt, lament. 4. 20. de ö maga is sokakban jelentette a kristust, mert azö szent szabadságal valo beszédiért, a fö papok. reája meg haraguvának, meg fogaták, és a tömlötzben téteték., és más egyebeket szenvedet, a mellyek sokakban jelentették a kristus szenvedésit. Josephnek, báttyaitol valo el adattatása. meg fogattatása. a kristust jelentette.

K Meg volté a mondva, hogy az apostolok el szaladnak akristus meg fogattatásakor?

F Zakariás azt meg mondotta volt. hogy meg verem a pásztort. és el széllyednek a juhok. 13. 7.

A kristus szenvedesit. halálát. az Évangyéliumban meg lehet látni.


11. Articulus.
A kristus szenvedésiröl. és halálárol valo jövendölések.
rövideden

K. Micsoda jövendölések vannak a soltárokban a kristus szenvedéséröl?

F Igen sok soltárt kellene le irni hogy ha meg akarnok mindenikéböl mutatni, mi légyen meg irva a kristus szenvedésiröl de a többi közöt. a huszon edgyedikböl. és hatvan nyolczadikbol, világosan ki tettzik.

K Isaiás mit mondot a kristus szenvedésiröl.?

F Ennek a profétának. könyvében. egy rész nincsen. a mely ne szollana a kristusrol és az anyaszent egyházrol. de a többi közöt. az öttven harmadik részben. azt meg lehet latni világosan. és ezt a részt. el lehetne nevezni a kristus, Isaiás szerént valo passiojának.

K Daniel mit mond a kristus szenvedésiröl?

F. Ezeket mondgya. hetven hetek végeztettek, ate néped. felöl, és ate városod felöl. hogy vége szakadgyon a gonoszságnak. és bé petsételtessék a bün. és hogy ki tisztitassék a hamiság.. és az örök igasság meg hozatassék, és bé petsételtessék. a látás, és aprofétia. és fel kenetessék. a szenteknek. szente., tudgyátok azért. hogy hatvan két hétt után halálra tétetik akristus. és a nép mely ötet meg tagadgya nem lészen az ö népe. aváros és a szent templom el pusztitatik dan. 9.

K. Zakariás mit mondot akristus szenvedéséröl.?

F Ki öntöm Dávidnak házára. és jérusálemnek lakosira a kegyelemnek és a könyörületeségnek lelkét. és én reám tekintenek. kit boszuságal illetenek. és sirattyák ötet. mint az ember szokta siratni edgyetlen egy magzattyát. 12. 10.

Akkoron azt kérdik tölle micsoda sebek ezek a kezeden. az is feleli nékik, az én barátim házában sebesitettek meg engemet. oh! fegyver serkeny fel azén pásztorom ellen, és a férfiu ellen ki nékem társam, azt mondgya a seregeknek ura. verd meg a pásztort. és el oszlanak ajuhok. és ki nyujtom azén kezemet az én kitsinyimre. Zak 13. 7.

K A bölcseség könyvében mi vagyon meg irva. akristus szenvedéséröl?

F Azt mondák magokban az Istentelen gondolatu emberek. hatalommal nyomjuk el az igaz szegényt, leselkedgyünk pedig az igaz után. mert ellenkezö ami tselekedetünkkel, szemünkre hányván nékünk. a törvény ellen valo bünöket, mondgya magát Isten üsmerönek., és az urnak fiának mondgya magát , lött minékünk. ami gondolatinknak meg feddöje; csak tekenteti is nehéz nékünk., mert külömböz az ö élete egyebekétöl. és masuvá néznek az ö ösvényi. Meg vettetteknek itéltetünk ötölle. és meg tartoztattya magát ami utainktol; mint valami tisztátalan dologtol. az Istent attyának mondgya., lássuk meg ha az ö beszédei igazak., és lássuk meg micsodák következnek öreája, mert ha az igaz Isten Fia. gondgyát viseli néki. és meg szabadittya ötet. az ö ellenséginek kezekböl. boszonttsuk és gyötörjük ötet., hogy tudgyuk meg az ö álhatatoságát. és tegyünk itéletet az ö türése felöl. gyalázatos halálra kárhoztassuk ötet. mert az Isten az ö beszéde szerént. visel ö reája gondot; efféle dolgokrol. gondolkodtak mert az ö gonoszságok meg vakitotta öket. Sap. 2.


12. Articulus
Hogy micsoda csudák történtenek akristus halálakor.

K. A profétiákbol már láttuk a kristusnak valoságosan Istenségét. hanem azt mutasd meg már nékünk. hogy micsoda. erejét. és hatalmát mutatá halála orájakor.?

F Azt már. láttuk., hogy akik meg akarák fogni azok a földre esének elötte. hogy csudálatosan meg gyogyittá a málkus fülét., és hogy mihent a keresztre tették. a nap meg homályosodék. természet ellen. három oráig. de ezeken a csudakon kivül is. még többek is lettek halála után

K. Minek elötte a töb csudákrol beszély. magyarázd meg nékünk, hogy miért természet ellen homályosodék meg a nap.?

F mert a kristus hóld töltekor holt meg, mivel a sidok husvéttyok napján holt meg., ezt az innepet pedig mindenkor. az elsö holnapnak hold tölttyekor üllötték. azt pedig minden tudhattya hogy a természetnek rende szerént., soha egyébkor a napban fogyatkozás nem lehet., hanem ujságkor.

K vagyoné valamely pogány auctor ollyan. a ki erröl a csudálatosan valo nap béli fogyatkozásrol irt volna.?

F ha szinte nem volna egy is. akiközüllök arrol irt volna., de azt kételkedésben nem lehetne venni. az évangyélistáknak hinni kel., mivel ök ezt ollyan idöben tették fel. amelyben. több volt egy millium bizonyságnál., akor jelen. mikor etörtént. de tertullianus. akeresztényi vallásrol valo apologiájában, meg bizonyitotta a császárok elött. a második saeculumban., hogy erröl a csudálatos nap béli fogyatkozásrol valo irás. fel találtatik. a romai árchiumban. apolog Cap. 21.

K. mond meg már mostanában, hogy micsoda csudák történtek. a kristus halála után?

F 1. A templom superláttya. a mely el rekesztette a sanctuáriumot. a szent helytöl. ketté szakada., hogy ebböl a csudábol meg lássuk, hogy a menynek kapuja meg nyitatot az embereknek, hogy a kristus halála által, bé ment a valoságos sánctuáriumban, hogy a törvenynek árnyéka el mulnék, és hogy, mind a templom, mind a sidó nép el hagyatatnék. hebr. 9. s. ambr. Cap. 23. supr. s. luc.

2. föld indulás volt. a kö sziklák meg hasadozának., a koporsok meg nyilának. és sok szentek testei fel támadának,. és meg mutaták magokot avároson.

K. A kristus fel támadása elötté. vagy utánna. támadánaké fel azok a halottak?

F A szent irás magyarázok. ezen meg nem egyeznek egymásal., mind azon által ugy tettzik hogy szent máthé a kérdésre meg felel., mivel azt mondgya hogy a kristus fel támadása után. támadának fel azok a halottak, matth. 28.

K A mely szentek akoron fel támadának., testestöl. és lelkestöl. menteneké fel azután a kristusal menyekben. vagy ismét meg holtanak.?

F. szent Ágoston azt tartotta hogy ismét meg holtanak, és hogy azö fel támadások, csak ideig valo volt. A szent atyák. közül némellyek másképpen tarttyák. emind bizonytalan. s. aug. epist. 164. ad evod.

K Ezek a csudák. nem tetteké valamely változást. azokban. kik ezeket látták?

F A százados. a ki jelen volt a romai seregével. látván ezeket a csudákot. meg tére. s. Chrysost. hom. 89. supr. s. matth.

A. vitézek is bizonyságot tettek az igazságrol. és meg vallák. hogy a kristus. az Isten fia volt, de találkozának közöttök ollyanok., akik pénzt vévén fel a sidoktol. el árulák az ígazságot, sokan valának ollyanok. kik a csudákot látván. viszá tértenek s’ a. melyeket verték. de nagyob része a sidoknak fö képen a papoknak, meg maradának. vakságokban.. és meg átalkodásokban, a kik is a kö szikláknál keményebbek valának., mivel ezek meg hasadozának mondgya szent leo pápa. serm 17. supr. pass.


13. Articulus.
A kristus, kereszten valo halálárol. Miért és kiért,
holt meg a kristus a kereszten azö halálának elég
tételéröl. és annak hasznárol.

K. A kristus miért akart ollyan tsufságos halálal meg halni a kereszten.?

F. Azért választá azt a halált. 1. hogy jobban meg üsmértesse velünk a véteknek nagyságát. 2. hogy meg orvosollya a kevélységet; a testnek, és a szemnek kivánságit., tudni illik. ezen három mérges eredetit avétkeknek.

K. Micsoda vétekért holt meg akristus?

F. Az Ádám, és az Eva vétkiért. és azö maradékjoknak vétkekért. holt meg., ö eleget tett a vétkekért. a mellyeket tettek az emberek., és tenni fognak világ végiig. 2. Cor. 5. 14. 1 tim. 2. 4.

K. Hogy ha akristus eleget tett az emberek vétkiért., nem következiké abbol., hogy a bünösököt nem kellene azután az örök kárhozatra itélni semmi némü vétekért?

F Abbol nem következik. mert noha a kristus mindenekért meg holt is. de mind azon által. mindenek nem veszik halálának gyümölcsét., mondgya a tridentinumi Concilium., hanem csak azok kik részesitetnek a kristus szenvedésinek [kristus-szenvedésinek] érdemiben.

A természet felet valo kegyelmek. a kristus szenvedésinek és halálának érdemiböl származnak, de mint hogy azok a kegyelmek nem egy aránsuak, a kristus halálának gyümölcseis. nem egy aránsu képpen adattatik az embereknek,

A szenttségeknek ereje által osztogattatik a halálnak gyümölcse., mivel a szenttségekböl ered. a bünösnek ujonnan valo születése., meg igazulása, és meg térése, a szenttségeket pedig nem mindnyájan veszik.

Erre valo nézve, akristus ambar nagy irgalmaságábol meg holt is minden emberekért, de mind azon által az emberek közül sokan vesznek el vétkekben. Elöször. az ollyanok, akik meg nem kereszteltettek. másodszor; a kik a keresztségben vett kegyelmet el vesztvén. meg halnak. minek elötte a penitentzia tartásal azt helyre hozhatták volna.

K. Tellyeségel szükséges volté a hogy a kristus eleget tégyen érettünk?

F. Igen is. mert ha Isten s’ ember eleget nem tett volna érettünk. soha ami büneink elnem töröltettek volna. s. aug. serm. 1. supr ps. 48. st leo. epist 24 ad flavi

K Az Isten nem engedhetet volnaé ugy meg az embereknek, hogy ne kivánt volna. se töllök,, se érettek. semmi elég tételt?

F. Azt el hihettyük hogy az Isten meg cselekedhette volna ha akarta volna,, mert ö mindenhato., de néki jobnak tettzet azt az utat választani. amelyet azö bölcsesége illendöbnek itélte, hogy eleget tegyen igasságának, ennek az igasságnak pedig rendi. azt hoza magával. hogy a vétek meg büntetessék. hogy ha pedig az Isten. azt meg bocsátotta volna elég tétel nelkül, az ö irgalmasága nagy fényeségel ki tettzet volna. de az igasság, a mely akegyelemtöl el válhatatlan., meg nem elégedet volna, a kristus Jésusnak véghetetlen elégtétele., mely minden vétkekre. és idökre ki terjed. meg mutattya egyszersmind, mind az irgalmaságot a mikor nékünk meg bocsát, mind pedig az igasságot., a melynek eleget tett az igaz, azö drágalátos halálával, a melyet szenvedet a bünösökért., az a halál. bövön elegendö az egész világ bünének bocsánattyára.. hebr. 10 1 joan. 2. 2.

K. A kristus mi képpen tett eleget a mi büneinkért.

F. kinokot. és halált szenvede mint ember büneinkért. és ugy mint Isten véghetetlen jutalmat ada szenvedésinek.

K A kristus micsoda jó téteményt szerzet nékünk halálával?

F 1. meg mosogatot büneinkböl. rom. 3. 25.

2. meg szabadita az ördögnek rabságábol. a melyben voltunk., és a kárhozattol. a melyet érdemlettünk. joan. 12. 31.

3. meg nyitotta nékünk a menynek kapuját. a mely elöttünk bé volt zárva. a vétektöl fogvást. hebr. 5. 9. 10. 19.

4. példát adot nékünk. a jó erkölcsökre. a melyeket ha követtyük. az üdveséget el nyerjük. s. aug. de vera religio. Cap. 16.

5. Meg érdemlette nékünk mind azokot a kegyelmeket, a melyek szükségesek a jó erkölcsöknek végben vitelére. mivel mi a kristus nélkül semmi jót nem cselekedhetünk, és minden kegyelmek az ö halálának érdeméböl származnak. joan. 15. 4.


14. Articulus.
A kristus lelkének. a poklokra valo le szállásárol. és
testének el temetéséröl.

K. Mit értesz azon., mikor azt mondod hogy a kristus meg hólt?

F. Azt értem hogy ollyan formában holt. meg. valamint atöb emberek. az ö lelke. meg válván testétöl

K. Az ö Istensége el váléké testétöl. vagy lelkétöl halála után?

F. Nem., mert az Isteni természet. oly edgyes vala mindenikével. hogy azt ahalál edgyikétöl sem választhatá el. s. aug. tract. 47. supr. s. joan. s. leo. epist. 134 ad Imp. leo.

K. Hová mene a kristus lelke, a midön meg válék. testétöl?

F. A poklokra szálla, az, az. amint szent pál mondgya. a földnek also részére eph. 4. 9.

K Mit értesz a poklokon. vagy is azokon az also hellyeken, ahová akristus lelke le szálla.?

F Egy nehány féle képen lehet azt érteni. 1. a poklon, közönségesen. a szent irás szerént azt a helyet értik. a hol akárhozot lelkek szenvednek. luk. 16. 22.

2. Némelykor ezen a szón. azt a helyet is lehet érteni a melyet purgátoriumnak hivunk.

3. A limbust. azt az alá valo helyet, a hol nyugosznak vala a szentek lelkei a kristus el jöveteléig. ugyan erre a helyre is szálla le akristus.

K A kristus miért szálla le arra a helyre?

F. Hogy onnét ki vinné az igaz lelkeket. és nagy dicsöségel vinné magával. a menyekbe. mivel addig bé volt zárva a menyei kapu. eph. 4. 8. 9. Colos. 2. 15. st aug epist 164. ad Evod

K. Mit értesz azokon a boldog lelkeken?

F Értem azokot. akiknek az Isten még elöre meg irgalmazot, a kristus érdemiért., akik mind addig el nem érhették a boldogságot.valamég akristus el nem jött, és szenttséges vérit kinem ontotta az emberekért. s. aug. de civit. Dei. libr. 20. Cap. 15.

K. Csak egyedül a boldog lelkeket vitteé ki poklokból?

F Igen is csak azokot. mivel azok. akik az örök kárhozatra valának itéltetve., onnét meg nem szabadulhattanak.

K. A kristus testét hová tévék halála után?

F. Arimathiai josef nevü gazdag ember. aki is mind addig nem meré magát a kristus tanitványának mondani. pilátushoz mene. és el kéré a kristus testét., hogy el temese. azt meg nyervén. Nicodemus nevü tanitványal. a keresztröl le vévé. drága kenetekel meg kené. ruhakba takará. és oly kösziklában vágot helyre tevé. a hova még halotat nem tettek volt. és egy nagy kövel. az ajtaját bé zárá. azután pilatus meg engedé a sidoknak, hogy örizöket. tennének. a koporsohoz, azIsten azt ugy rendelé, hogy annál nagyob bizonyságal, tessék ki az ö Fiának fel támadása.


16 Articulus
A kristusnak menybe valo meneteléröl.

K. A kristus menyi ideig marada eföldön. fel támadása utan?

F Negyven napig.

K. Miért marada negyven napig?

F Hogy meg bizonyittsa az embereknek fel támadását., hogy apostolit meg erösittse. és meg vígasztallya, és nékik oktatást adgyon. hogy az emberek meg téréseken munkálodgyanak

K. Mit cselekedék a negyvenedik napon?

F. Az apostolok mindnyájan Jérusálemben lévén. a kristus meg jelenék nékik. és monda hogy egész hatalmat vett az égben. és aföldön, azt is parancsollya nékik hogy mennének el az egész világra. predikállani, és meg keresztelni az embereket. az Atyának. a Fiunak. és a szent Léleknek nevében. Azután. azt igéré nékik, hogy velek lenne világ vegezetig. az Isten az apostolok képiben. az anyaszent egy házának tette ezt az igéretet. hogy soha el nem hadgya., meg hagyá nékik hogy jérusálemben maradnának., mivel kevés idö mulva. le küldené nékik. a szent Lelket; Azután bethániában vivé a tanitvánnyit. csak közél jérusálemhez. és onnét az olaj fák hegyére. és a midön oda érkezék. áldást ada reájok. és azonnal fel emelteték az égben. és csak hamar a felhök el rejték szemek elöl.,

K. A kristus nincsen hát már eföldön?

F Nincsen láthato képen. de láthatatlan képpen, két féle modon vagyon. 1. jelen vagyon valoságal testi képpen az oltári szenttségben. 2. jelen vagyon lelki képpen. az anyaszent egyházra. és a hivekre valo kegyelme. és gondviselése által. matth. 28. 20.

K. Miképpen vagyon akristus az égben?

F Az atya Istennek jobján üll.

K Az Istennek vagyoné jóbb keze?

F. Nincsen. mivel az Isten nem testböl áll. hanem aszent lélek azt akarja nékünk azáltal jelenteni, hogy az égben. az Atya Istennel egyenlö hatalommal vagyon a kristus. ugy mint Isten. ugy pedig mint ember., az ö dicsöségivel, és hatalmával. ótt fellyebb emeltetett minden teremptet állatoknál.

K. Miért mondgyák azt. hogy a kristus üll az égben?

F. Az által az irás azt akarja velünk meg értetni. hogy annyi sok szenvedése. és faradsága után., ótt örök nyugodalomba vagyon. mint királyi székiben.

K. A kristus menyben valo menetele hasznos volté az embereknek.?

F Azt ugy kel tekénteni 1. mint az emberi természet gyözedelmének napját. 2. mint reménségünknek erös fundamentumát.

K. Miért mondod azt. hogy a kristus menyben valo menetelének. napja. az emberi természet gyözedelmének napja volt.?

F Mert az mi természetünk. a melyet magára vette volt akristus. azon a napon kezdé birni az örök dicsöséget a melyért. teremptetet volt. a kristus a menyekbe menvén, fel vivé magával azokot a szenteket, a kiket meg szabadita a poklokbol. és. a kik hihetö hogy mindenkor véle valának fel támadásátol fogvást. eph. 4. 8. s. leo. serm 1 de ascen. Cap. 4.

K. Miért mondod. hogy a kristus menybe valo menetele. a mi reménségünknek. erös fundámentuma?

F. Mert a kristus menyekbe fel menvén, a mi elöl járonká lett. amint szent pál mondgya. és ótt szüntelen ajánllya. vérét az ö Attyának. a melyet ki ontot érettünk. hebr. 6. 20. 9. 24.

K. Mi formában kel nékünk. tekinteni a kristust menyekben?

F. Három féle képpen. 1. hogy ö kicsoda az Atya Istenhez képest, 2. kicsoda ateremtett állatokhoz közönségesen. 3. és kicsoda az emberekhez különösön.

K. Hogy kel tekénteni a kristust az Atya Istenhez képest?

F. Ugy mint az Attyának képét. dicsöségének fényeségét., mint öröktöl fogva valo. igéjét., erejét, és bölcseségét az Istennek.

K kicsoda ö a teremtett állatokhoz képest?

F. Ö minden teremtett állatok elött valo születetnek neveztetik. ö általa. és ö érette teremtettek mindenek, mindenek ö benne élnek, azö mindenhato szava tart meg mindeneket, ö ujjitot meg minden teremtett állatokot. és az Isten, minden teremtett állatokot az ö hatalma alá vetett.

K. kicsoda a kristus az emberekhez képest?

F ö ami meg váltonk, közbe járonk, szó szóllónk, fö papunk. áldozatunk. templomunk, oltárunk, fejünk, atyánk fia, világoságunk, mesterünk, apostolunk, az ujj testámentumnak Angyala., ö az útt a melyen kel járnunk, ö akapu a melyen kel bé mennünk, ö a kö. és a fundamentum. a melyre vagyunk épitve, ö a fa, amelynek mi vagyunk az ágai, ö az igazság. a melyet kel követnünk, ö a mi életünk, kenyerünk, pásztorunk, férjünk, orvosunk, királyunk, biránk, ö a mi hitünknek kezdöje, és tekélletesége. egy szoval ö lészen az égben. a mi dicsöségünk, és boldogságunk, de hogy el érhessük azt a boldogságot. a kristus Jesust kel követnünk. mint példankot.

K. szükséges és hasznosé. meg tudnunk., mind ezeket a minémüségeit a kristusnak?

F. Ennél. se nagyob. se hasznosab, se szükségeseb dolgot nem tanulhatunk. szent pál azt mondgya hogy a töb tudományokot meg kel vetnünk, de ezt mindenek felet kel tudnunk. philip. 2. 8.


17 Articulus.
A kristus Jésusnak az Attyához. és a teremtet állatokhoz
valo tulajdonságinak minémüségeinek. magyarázattya.

K. Miért mondod azt, hogy a kristus képe. az atya Istennek?

F Azt szent pál mondgya. meg akarván velünk értetni hogy a kristus., ugy mint Isten., tekélleteségel valo hasonlatosága vagyon az Istenel. az ö attyával. mivel ö az Istennek fia, s’. Isten. valamint az ö Attya. 2 Cor. 4. 4. Coloss. 1.15.

K. Miért mondod azt., hogy a kristus. az ö Attya dicsöségének fenyesége?

F Azt szent pál mondgya. meg akarván velünk értetni hogy a kristus. ugy mint Istennek igéje, az ö Attyának fényeségétöl.. és dicsöségétöl, származik, valamint a világoság származik a naptol, ez igy lévén, az fiu Istennek dicsösége, és fenyesége. tellyeségel ki mutattya, az Atya Istennek dicsöségét. és fényeségét. mert a természet, a kitöl ered ez a dicsöség, és ez a fényeség. és a mellyeket. közli az attya. a fiával. edgy, mind egyik. mind a másik személyben. hebr. 1. 3. s. aug. libr 4. de trinit. cap. 2.

K. Miért mondod hogy a kristus. öröktöl fogva valo igéje. az Atya Istennek.?

F. Ezt, szent jános. és szent pál. mondgyák. Isaiás után. meg akarják velünk értetni. hogy az Isten fia. belsö képpen valo szava. az Atya Isten gondolattyának. és üsmerettségének. a mi külsö képpen valo szónk, nem más, hanem. külsö képpen valo ki mondása a mi gondolatinknak. és üsmerettséginknek. és ugyan azon gondolatokot. belsö képpen valo szonak nevezik. amidön. azokot ki nem mondgyák. joan. 1. 1. hebr. 2. 3. Isa. 40. 5.

K. Miért mondod hogy a kristus. az Istennek ereje. és bölcsesége?

F Azt szent pál mondgya. hogy velünk meg értesse. hogy a kristus nem csak ugy. mint Istennek igéje, minden kori bölcsesége. és ereje az Istennek, hanem ugyan még, a kristus által is nyilatkoztatot ki leg inkáb a teremtett állatoknak., az. Isten bölcsesége. és mindenhatosága. 1 Cor. 1.24.

K Miért mondod hogy a kristus. minden teremtett állatok elött valo elsö szülött.?

F Azt szent pál mondgya meg akarván velünk értetni, hogy az Isten fia. minden teremtett állatok elött volt, a mint is hogy öröktöl fogva szülte. az atya az igét a ki is születet. és nem teremtetett. mivel ö öröktöl fogva valo,. valamint az atya Isten Colos. 1.15.

K. Miért mondod azt, hogy mindenek a kristus altal. és ö érette teremtettek?

F. Azt szent pál mondgya. szent jánosal együt. meg akarván velünk értetni. hogy a kristus. egy Isten az ö attyával, és Isten. valamint az attya., és ugy mint Isten. ö teremtette a világot, és azt amaga dicsöségire teremtette. mert az Isten. mindent a magadicsöségiért cselekeszik. joan. 1. Coloss. 1. 16.

K. Miért mondod. hogy a kristus az ö mindenhato szava által tart meg mindeneket?

F. Azt szent pál mondgya, meg akarván velünk értetni. hogy az Isten fiának mindenhatosága által. tartatnak meg ateremtett állatok. mert ugyan. az ö hatalma által is teremtettek. az ö szava vette ki öket. a semmiségböl. ugyan az is nem engedi hogy semmivé legyenek. mind ezek a szavai szent pálnak. csak arra tzéloznak. hogy meg bizonyithassa tellyeségel a kristusnak Istenségét:, de a csudálatra méltó dolog. hogy még is ezután., valának, és vannak ollyan keresztények., a kik tarttyák a szent irásokot, és a kik mind azon által. ollyan vakmerök., hogy tagadgyák. ezt a fundámentumi igazságát. vallásunknak. tellyeségel, meg is homályosodot. és meg romlot egy ollyan kereszténynek a szive. a kit meg nem hatt. az illyen tiszta, és vigasztaló világoság.

K Miért mondod hogy a kristus ujjitot meg mindeneket?

F. Azt szent pál mondgya. meg akarván velünk értetni, hogy a kristus. minden teremtet állatot, a maga természet szerént valo rendiben. tette., vagy is fogja tenni., és meg békéltetvén. az embert az Istenel, azt cselekedte. hogy az ördögnek. nincsen már most annyi hatalma ateremtett állatokon., a teremtett állatok meg ujjitása. el kezdödöt. de csak világ végin. szabaditatnak ki tellyeségel. a kristus által. a szolgálat alol., amely alat még most, suhajtoznak. rom. 8. 20. ephes. 1. 10.

K. Miért mondod azt. hogy az Isten minden teremtett állatot akristus hatalma alá vetett?

F Azt szent pál. és szent jános mondgyák.. szent Dávid után. meg akarván velünk értetni. hogy a kristus. ugy mint ember, minden teremtett állatoknak urává tétetett., hogy ö birja az atya Istennek minden javait. és hogy mindenekre tellyes hatalmat vett. mint ollyan örökségre. amely az ö Isten fiuságát illeti. hebr. 1. 2. joan. 13. 3. ps. 2. 7. 8.


18 Articulus.
A kristus Jésusnak. az emberekhez valo tulajdonságinak
minémüségeinek Magyarázattya

K. Miért mondod hogy a kristus ami közben járonk?

F Azt szent pál mondgya. meg akarván velünk értetni. hogy a kristus minket meg békéltetet az Istenel. azért is ötet szent pál. ami békeségünknek nevezi., és azt mondgya. hogy el rontotta halálával. az ellenkedéseket, meg is valtoztatta a halálra valo itéletet, melyet mondottak volt az emberekre., vére által pedíg. mindent békeségbe tett. 1 tim. 2. 5. rom. 5. 10.

K. Miért mondod hogy a kristus a mi meg váltonk? üdvezitönk

F szent pál. és a több. apostolok. e szerént nevezik. meg akarván velünk értetni., hogy halálával., meg váltot minket. a bünnek rabságábol., az ördögnek kegyetlensége alol. és a pokolnak kinnyátol. 1 joan 4. 42. act. 5. 31. rom. 5. ephes. 5. 23.

K Miért mondod hogy akristus ami szó szóllónk.?

F szent jános nevezi eszerént. meg akarván velünk értetni, hogy a kristus mindenkor esedezik érettünk, hogy nékünk irgalmaságot nyerjen. szent pál is ezt mondgya. hebr. 7. 25. 1 joan 2. 1.

K Miért mondod hogy a kristus a mi fö papunk?

F. Azt szent pál mondgya szent Dávid után. mert a kristus ollyan áldozatot ajánlot az ö Attyának, a mely bé tellyesedése., vagy is inkáb valosága volt, az ó törvénybéli [törvény-béli] áldozatoknak, és amely engesztelheté meg csak egyedül. az Isten haragját. és ugyan az, békéltethete meg ö vele: hebr. 2. 17. hebr. 3. 4. 5. 6. 7. 8. 9. 10.

K. Miért mondod. hogy a kristus. a mi áldozatunk. templomunk. és óltárunk?

F mind ezekre szent pál tanyit.. elönkbe adván. hogy a kristus magát fel áldozta az ö Attyának vétkeinkért. hogy ö bé töltötte a régi áldozatokot. a melyek meg nem engesztelhették az Istent. és hogy, a templom. és az oltár, ahol azokot az áldozatokot ajánlották, a kristust jelentették., a ki magát ajánlotta az Istennek, azö halandó testében. hebr. 9. és 10:

K. Miért mondod hogy a kristus a mi Atyánk?

F Mert ö tölle veszük alelki életet. azért is nevezi ötet. isaiás. a saeculumok attyának. pater saeculorum. mivel ennek a lelki életnek., csak a jövendö idökben lészen bé tellyesedése. isa. 9. 6. rom. 4. 17.

K. Miért mondod hogy a kristus a mi fejünk?

F Azt szent pál mondgya. meg akarván velünk értetni. hogy az anyaszent egy ház. egy test akristusal., és a kinek feje akristus. a hivek pedig azö tagjai. mind ezekröl bövebben szolunk. a midön az anyaszent egy házrol fogunk beszélleni. Coloss. 1. 18. ephes. 1. 22.

K. Miért. mondod hogy a kristus a mi atyánk fia.?

F. A kristus maga. méltoztatik igy nevezni bennünket, és szent pál azt mondgya, hogy a kristus elsö szülött. sok atyafiak közöt. meg akarván velünk értetni, hogy a kristus anyira szeretet, hogy az Istennek fiaivá tett minket, és maga örökös társaivá. joan. 20 17. hebr. 2. rom 8. 17.

K Miért mondod hogy a kristus ami világoságunk?

F A prophéták. nevezték annak., némellyek közüllök, ötet. a jákób csillagának nevezték., némellyek nap keletnek, a szent öreg ember simeon. meg jövendölte. felölle. hogy a népek világossága lészen. az évangyelium azt mondgya. hogy a kristus az emberek világositoja. hogy ö avilág világosága. és hogy a kik ötet követik., nem járnak a setéttségben., ö elötte. az egész népek asetettségben jártanak.. és a halálnak árnyékában ültenek.

K Miért mondod. hogy a kristus a mi profétánk?

F Mojses adgya néki azt a nevet. mondván a sidoknak az Isten néktek egy profétát fog közöttetek támasztani, azért azt halgasátok. és néki engedelmeskedgyetek deut 18. 15.

Mojses azon aprofétán. a Messiást érti. szent péter, és szent István szerént. act. cap. 3. 22. Cap. 7. 37.

Ugyan a kristus is a fö proféta. és a fö Mestere az embereknek., ö általa jövendöltek a proféták, ö magais jövendölt. a mely jövendölésinek. bé tellyesedésit mi magunk láttyuk, és abbol bizonyoson el hihettyük hogy a mely jövendöléseket tett az utolso idökre, hogy azok is bé tellyesednek.

K Miért mondod hogy a kristus a mi apostolunk.?

F szent pál nevezi ötet annak. az az, követnek. mivel a kristus az emberekhez valo követtye az Istennek. hebr. 3. 1.

K Miért mondod hogy a kristus az uj testámentumnak Angyala.?

F. Malakiás proféta nevezi ötet annak. és utánna az évangyélisták., meg akarván velünk értetni. hogy az Isten azért küldötte volt el a kristust., hogy uj szövettséget csinállyon az emberekel. malak 3. 1. matth. 11. 10.

K Miért mondod hogy a kristus a mi utunk?

F A kristus azt maga. mondgya., meg akarván velünk értetni, hogy mi nem mehetünk az ö Attyához, hanem csak ö általa. és hogy csak ugy erhetünk a menyekben., ha az ö nyomdokit követtyük.

K Miért mondod hogy a kristus a kapu?

F Ö azt maga mondgya, Én vagyok a kapu. meg akarván velünk értetni., hogy csak ö általa lehet az üdveségnek uttyában menni, hogy ha valaki, nem a kristus altal mégyen valamely hivatalban., vagy rendben., az ollyan az üdveség uttyán kivül vagyon. joan 10. 1.

K. Miért mondod. hogy a kristus a szegelet kö. és a fundámentum. a melyre épitettünk.,?

F A kristus azt maga mondgya. és ö utánna szent pál. meg akarván velünk értetni., hogy minek utánna meg vetették volna. a kristust a sidok., az ö fejeké lett. és meg egyesitette öket. a több nemzettségekel., ugy hogy, akár a nemzettségek. akár a sidok, de csak a kristusra kel épiteni. üdveségeknek. lelki épülettyét., az embereknek, ugy is kel tekénteni akristust., mint reménségeknek kezdetét. és fundámentumát.. luk 20. 17. act. 4. 11.

Magyarázat

Hogy ezt a feleletet meg lehesen érteni; meg kel néznünk hogy mit mond ez iránt a száz tizen hetedik soltár., A kö mellyet meg vetettek az épittök, a lett a szegelet fejévé. az urtol lött ez, és csudálatos ami szemeink elött.

A bizonyos hogy a kristus magát ollyan köhöz hasonlittya a melyet az épittö mesterek meg vetettek., és a mely követ azután. az épületnek leg föveb hellyére tették., a ki erre a köre esik. el romol. és a kire esik. el ronttya azt. matth. 21. 43. szent péter meg mondá a sidoknak., hogy a kristus az a kö. a melyet el vetettek., de azt a szegelet fejévé. tették.


19. Articulus.
Ismét. A kristus Jesusnak az emberekhez valo tulajdonságinak
minémüségeinek magyarázattya.

K Miért mondod hogy a kristus a fa. a melynek mi vagyunk az ágai?

F A kristus maga tanittya nékünk ezt a vigasztalo igazságot, mondván En vagyok az igaz szöllö tö. és az én Atyám a szöllö mives, minden szöllö veszszöt, a mely én bennem gyümölcsöt nem hoz. el mettzi. és mindent a mely gyümölcsöt hoz, meg tisztittya. hogy több gyümölcsöt hozzon. maradgyatok én bennem., és én ti bennetek., miképpen a szöllö veszö nem hozhat gyümölcsöt ö magátol. ha meg nem marad a szöllö töben, e képpen tisem, ha én bennem nem maradtok., Én vagyok a szöllö tö. ti a szöllö veszök; a ki én bennem marad, és én ö benne. a sok gyümölcsöt hoz. mert nálam nélkül semmit sem cselekedhettek, ha ki én bennem nem marad, ki vettetik mint a szöllö veszszö. és meg szárad, azt öszve szedik., a tüzben vetik, és el ég. joan 15. 1.

K Miért mondod hogy akristus az igazság. a melyet követnünk kel.?

F. Ezt maga mondgya. Én vagyok az igazság. magát az igazságot követik tehát.. a midön a kristust követik.,

K Miért mondod hogy a kristus a mi életünk?

F Ezt maga mondgya akristus., Én vagyok az élet. szent pál is azt mondgya, hogy a kristus a mi életünk., mikor a kristus meg jelenik. ati életetek: akor ti is meg jelentek ö véle adicsöségben. Colos. 3. 4.

Hogy meg lehessen ezt a mondását érteni szent pálnak. azt meg kel tudni, hogy egy keresztényben. két féle élet vagyon. a természet szerént valo élet. amelynek kezdete az okos lélek, és a lelki élet, amelynek kezdete. akristus lelke. aki bennünk lakozik, ugyan ez a lélek is cselekeszi, hogy a kristus éll mi bennünk. mivel. a mely lélek élteti akristust. ugyan azon éltet minket. mostanában. egy keresztényben csak a természet szerént valo életet láttyuk, a lelki élet el vagyon benne rejtve. hanem csak az utolso napon fog a ki nyilatkoztatni.

Mind ezekre szent pál tanyit minket. aki is azt mondgya. hogy mi, a kristus lelkét vettük; és hogy, az a lélek bennunk lakozik. rom. 8. 9. azt mondgya. hogy már nem mi élünk. hanem akristus éll mi bennünk. Én élek. mondá. vagy is inkáb nem én élek. hanem akristus éll, én bennem. meg másut azt mondgya. meg holtatok., és a ti életetek el vagyon rejtve. a kristusal az Istenben. Colos. 3. 3. azt is mondgya hogy a kristus élete. annak idejében. ki fog nyilatkoztatni mi bennünk; Mindenkoron ami testünkben velünk hordozzuk a Jesus sanyargatását., hogy a jesus életeis ki nyilatkoztassék a mi testeinkben: mindenkor halálra adatunk. a Jésusért. hogy a Jésus életeis ki nyilatkoztassék a mi halando testünkben. 2 Cor. 4. 10.

K. Miért mondod hogy a kristus a mi kenyerünk?

F. Azt a kristus mondgya Én vagyok. az égböl le szállot élö kenyér, aki ezt a kenyeret eszi. örökké éll, Az én testem valoságal. étel. és az én vérem, valoságal ital. joan..

K Miért mondod hogy a kristus a mi pásztorunk..?

F A kristus maga adgya magának ezt a nevet. és szent péter. azt mondgya, hogy akristus ami lelkeinknek, pásztora és püspökje, azt könnyü által látni. hogy hány féle ókból lehet néki ezt a nevet adni. mível a mi el tévelyedésünkor, ö fel kereset minket. és az akolyba vitt, ö ugy vigyáz reánk. mint egy jó pásztor vigyáz a juhaira. ö malaszttya által oltalmaz minket ellenséginktöl. ö minket táplál. óktat. életét érettünk adgya. és magát fel áldozza üdveségünkért. joan. 10. Isai. 40. 11. hebr. 13. 20.

K. Miért mondod hogy a kristus a mi jegyesünk?

F A kristus maga adgya magának ezt a nevet, azért a szövettségért. amelyet azö nagy szeretetiböl tett az anyaszent egyházával, ez örökös szövettség., a melynek szenttséges formaja a keresztényi házaság. szent pál szerént. 2. Cor. 11. 2. ephes. 5. 22.

K Miért mondod hogy a kristus a mi orvosunk?

F A kristus maga adgya magának ezt a nevet. mert azért jött el. hogy meg gyógyittson. betegséginkböl. és nyavalyáinkbol. magára vévén nyomoruságinkot. matth. 9. 12 márk.. 2. 17. luk. 4. 23.

K. Miért mondod hogy a kristus a mi királyunk?

F A profeták. eszerént nevezték ötet. maga eszerént nevezi magát pilátus elött, és szent pál azt mondgya. hogy ö. az igasságnak., és a békeségnek királlya. a királyoknak. királlya. és uraknak ura. mind ezek valoságal illenek ö reája, mivel ö Isten. ugy pedig mint ember. minden teremtett állatok felet valo. és minden hatalom adatot néki. amenyekbe. és a földön.

K. Miért mondod hogy a kristus a mi biránk?

F Ezt a kristus. és az apostolok mondgyák nékünk. a kristus maga dicsöségében fog el jöni hogy meg itéllye az embereket. Az atya Isten. az ö fiát. birájává tette. az eleveneknek. és a holtaknak: joan. 5. 22. tim. 4. 1.

K Miért mondod hogy a kristus. kezdöje. és el végezöje hitünknek?

F. Azt szent pál mondgya. meg akarván velünk értetni, hogy a kristus adgya nékünk kegyelméböl a hitet, ö tészi azt tekélletessé. és ö is tartattya azt meg velünk mind végig. hebr. 12. 2.

K Miért mondod azt hogy a kristus lészen a mi dicsöségünk. és boldogságunk. az égben?

F Mert az örök élet. abbol áll, hogy meg üsmérjék avaloságos. Istent, és a kristust, a kit az atya küldöt el. a szentek boldogsága a menyekbe. az, hogy láttyák. szeretik. és birják örökösön a kristust. ökk véle meg válhatatlan egyeségbe vannak., ugy hogy, amint szent pál mondgya. a kristus minden mindenben, és mindenek mindenben colos. 3. 11.


20 Articulus.
Hogy Miben, és mi formában példánk nékünk e földön
A kristus.

K. Miért mondod hogy a kristus csak azoknak lészen boldogsága mennyekben., akik ötet követni fogják mint példájokot e földön.?

F. Ezt a kristus mondgya. és ö utánna szent pál. és a több apostolok is mondgyák. akristus azt mondgya. hogy aki és utánnam akar jöni, mondgyon ellene magának. visellye kereszttyét. és kövessen engemet. matth. 17. 24. mark. 8. 34.

Meg másut azt mondgya. nem nagyob atanitvány a mesternél. sem a szolga az uránál. elég atanitványnak hogy ollyan légyen, mint a mestere, és a szolgának mint az ura., matth. 10. 24.

Szent pál azt mondgya; hogy akiket elevé meg üsmért. elevéis el rendelte. hasonlokká. lenni az ö fia ábrázattyához. rom. 8. 29. Mint hogy aföldi embernek ábrázattyát. viseltük. visellyük a mennyeinek is ábrázattyát. 1 Cor. 15. 49. meg másut. hogy le kel tennünk. az elöbbi élet szerént valo embert, a ki is földi ember. és az uj emberben kel öltöznünk,. a ki a kristus: ephes. 4 : 22. tudniillik, amint magais mondgya másut. hogy ellene kel mondanunk a világi rosz kivánságoknak.. és a kristushoz kapcsolnunk magunkot. tanitási szerént kel élnünk. és követnünk kel példáit. tit 2. 12. philip. 2. 5. hebr 12. 2.

szent jános azt mondgya. hogy hasonlo életet kel élnünk. mint a melyet élt a kristus e földön. 1 joan. 2. 6. egy szoval, semmit szükségesebnek nem látunk a szent irásban, mint azt. hogy a kristust kövessük mindenben. mint példánkot

K. Legg inkáb, miben kel ugy tekéntenünk a kristust mint példánkot?

F. A kristus életében. vannak ollyan dolgok. a mellyeket követni kel. minden kereszténynek. akár minémü renden lévö legyen, vannak meg ollyanok. a melyeknek követése., a külömbözö alkalmatoságokon., a belsö, vagy a külsö indulatokon áll. példának okáért. a közönséges hivek nem követhetik a kristust. tanitásában. és prédikálásában. de nincsen ollyan renden levö. aki ne tartoznék valamely részit akristus életének követni, mint példáját.

K Mellyek azok a dolgok a melyeket kel követni minden renden lévö kereszténynek a kristus életében?

F 1. követnünk kel ötet abban. hogy ö meg vetette az érzékenységbéli dolgokot.. a kevélységet. a haszontalan dolgoknak. tudását. vagy látását. a fösvénységet.

2. ö egyedül az Istenhez ragaszkodot. mindeneket az ö dicsöségiért, és azö dicsöségére cselekedet; ez is rövideden. minden kötelesége. egy kereszténynek., Ebben az indulatban kel lenni minden kereszténynek, gazdagnak, szegénynek, királynak. urnak, szolgának. minden tartozik. a kristus példájára.. nem a világhoz., hanem csak az Istenhez ragaszkodni,

K. Mellyek azok a dolgok., akiket kel követni akristusban. különös rendekben. és hivatalokban.?

F hogy erre a kérdésre meg lehesen felelni. igen sok féle hivatalokot. és rendeket kellene meg visgálni mind külön külön., de azt most nem cselekeszük, mivel még ezután. ebben a munkában., minden féle renden, és hivatalban lévönek. köteleségiröl eleget fogunk szollani., hanem itt csak azt mondgyuk közönségesen, hogy az évangyéliumban., amelyet szorgalmatoságal kel olvasni minden kereszténynek, meg találhattya ki ki azokot a rendeket és példákot, a melyeket követni kel, a kristus, példának okáért, meg mutatta. a maga személyében. a királyoknak. és mind azoknak. akiknek hatalom adatott kezekben. hogy csak az Isten dicsöségire. és az alattok valojoknak üdveségekre kel elni azzal a hatalomal.

A pásztoroknak. meg mutatta. hogy fel kel magokot áldozniok a juhokért. azokot kel szeretni. üsmérni, oktatni, azok elött kel járni. ne az emberektöl félyenek, hanem egyedül az Istentöl. csak az igazsághoz kapcsollyák magokot., a világ itéletit., igéretit, és fenyegetésit meg vessék.,

A prédikátoroknak meg mutatta. hogy hasznok keresök ne legyenek, hanem alázatosok., hogy ne a palotakot, és nagy renden lévö halgatokot keresék, hanem a hová az Isten hija öket, odamenyenek, vagy a falukban. vagy a városokban., és hogy némelykor; sokal nagyob gondal kel fel keresni. egy szegény., és goromba bünost, egy ollyan embernél. aki nagy tiszttségben. és bövölködésben vagyon

Elé lehetne számlálni. atöbb renden. és hivatalban lévököt is., és elejekbe adni az uraknak. a szolgáknak. a mester embereknek. az atyáknak. és anyáknak. a gyermekeknek., a szegényeknek, és gazdagoknak, abetegeknek. nyomoruságban lévöknek, az el hagyatattaknak., mind ezeknek mondom. elejekbe lehetne adni hogy miképpen kövessék. a kristust mind ezen külön külön féle állapotokban. és rendekben; de csak az évangyéliumot olvasák. figyelmeteségel. és abban fel talállyák., akár mely. hivatalban. és rendbe legyünk. de az irás szerént, egyaránsu indulattal, és hajlandoságal kel lennünk. akristuséhoz, ugy itéllyünk mindenekröl. valamint ö, ugy beszéllyünk, cselekedgyünk, szenvedgyünk, könyörögjünk. valamint ö. ezeket is foglallyák magokba szent pálnak ezek a szavai, hoc sentite in vobis, quod et in Christo Jesu legyetek ollyanok. mint a kristus volt. egy szoval oly tellyeseknek kel lennünk a kristusal. hogy valoságal el mondhassuk. hogy ö éll mi bennünk valamint szent pál mondá magárol. Én élek. vagy is inkáb nem én élek. hanem a kristus éll. bennem. philip. 2. 5. ephes. 4. 24.


6 Rész
A szent Lélekröl. és a keresztényi vallásnak
fel állitásárol.


Elsö Articulus
A szent Léleknek le szállásáról.

K A kristus menybe menetele után. hová menének az apostolok?

F Mindnyájan viszá térének jerusálemben., és a parancsolat szerént. mind addig ótt maradának. valamég a szent lélek le nem szálla.

K. mit miveltek mind addig?

F magános életet eltenek, és fö képpen az imádságban foglalták magokot,

K. Micsoda idöben, és hány orakor szálla le reájok a szent Lélek?

F kilencz ora tájban reggel. áldozo csötörtök után. a tizedik napon. és ötvenedik napon. a kristus fel támadása után. a mely napon a pünkösdöt illették asidok.

K. Miért akará az Isten. hogy a szent lélek. a sidok pünkösdgyekor szállana le?

F Azért hogy jobban ki tessék. a valoság. a melyet jelenti vala a sátoros Innep., mert mivel hogy a sidok egyiptumbol valo ki menetelek után. ötven nap mulva vették az Istentöl mojses által. a kö táblára. irott törvényt, az Isten azt akará, hogy a szent lélek. le szálván. az embereknek szivekben irja. a törvényt. ötven napal azután. hogy a kristus meg válta bennünket az ördögnek rabságábol. fel támadása által.

K. Miképpen szálla le a szent lélek az apostolokra.

F Nagy zugás hallaték. mint a szeleknek zugási.. a mely bé tölté a házat. melyben valának mindnyájan atanitványok. a Boldogságos szüzel. azonal tüzes nyelvek szállának le mindenikére, és bé töltetének szent lélekel.

K Mit értesz azon. hogy az apostolok. bé töltetének szent lélekel.?

F Azt értem. hogy a szent lélek. a szent háromságnak harmadik személlye., a ki is kristus lélkének, és igazság lelkének neveztetik., reájok le szálván. öket meg ujjittá, és bennek lakozék. joan. 14. 16. 17.

K Micsoda változást tett a szent lélek az apostolokban.?

F. Egészen újj embereké tévé öket. mert. 1. uj világoságal, Isteni szeretettel. buzgosagal. erövel, és jó erkölcsel. tölté bé öket. a kik is annak elotte. gyengék. és homályos elmeüek valának.. joan. 17. 13.

2. Minden féle nyelveknek szollására. valo ajándékát adá nékik. hatalmat ada a csuda tételekre., noha ökk. annak elötte. tudatlanok valának. és leg aláb valók. a nép közöt. act. 2. 9.

K Az apostolok csak magokért vevéké a szent lelket.?

F. Ök azt azért is vevék. hogy azt közöllyék ajándékival. és hasznaival. együt. mind azokal., a kik hinni fognak a kristusban. ö általok. vagy hellyekben lévök által. act. 8. 15. rom. 5. 5. 8. 9.

K. Mikor veszik a hivek a szent lelket. az apostolok. vagy hellyekben lévök által?

F vészik annak sengéjit a kereszttségbe. de föképpen azt veszik a bérmálás szenttségében.

K Micsoda hasznot tészen a szent lélek a hivekben. kik azt veszik.

F. Az Isten szeretetét. önti szivekben. valamint az apostolokban. buzgoságot., eröt, és jó erkölcsöt ólt beléjek. de nem adgya nékik mindenkor azt a nagy tudományt. és a tsuda tételre valo ajándékot. mert mostanában. hogy a keresztenyi vallás bé vétetett, a tsuda tételek nem ollyan szükségesek. mint abban az idöben. amelyben tsuda tételekel kelletett meg bizonyitani annak igazságát.

K A proféták meg mondották valaé. a szent léleknek le szállását.?

F Az apostolok mihent a szent lelket vevék. szent péter a sidoknak kezde prédikálani, a melyben meg mutatá nékik. hogy joel proféta meg mondotta volt azt a nagy dolgot., a melyet ök ugy csudállyák vala. act 25 2. 16. joel. 2. 28.


2. Articulus.
Az Apostoloknak prédikálásokrol. sok számu sidoknak
meg térésekröl. és a többinek büntetésekröl.

K Mit cselekedének az apostolok. azután. hogy a szent lélek le szálla reájok?

F. A kristus parancsolattya szerént. az Evangyéliumot prédikállák a sidoknak, a samaritánusoknak. és azután a pogányoknak.

K Miért akará a kristus hogy az apostolok leg elöbször a sidoknak prédikállyák az Évangyéliumot?

F Azért mert a sidoság az Isten nepe vala, ábrahámnak maradékja. akivel szövettséget tett volt az Isten. a Messiás nékik volt igéretbe. ök is voltak meg tartoji az Isten törvenyének, és a jövendöléseknek.

K. A sidok meg téréneké az apostolok prédikálására?

F Sok számuan közüllök meg térének, szent péter. csak egy napon. három ezeret téritte meg közüllök, más alkalmatoságal. egy szers mind ött ezeret., a több apostolok is sok számuakot téritének meg. és azoknak számok. kik meg térnek vala,, minden nap nevekedék, de nagyob része a népnek. a proféták jövendölések szerént. a hihetetlenségbe marada act. 2. 41. rom. 11.

K Micsoda életet élnek vala azok a sidok. kik keresztényeké lének?

F Igen szent életet éltenek., mindnyájoknak. egy szivek, és egy lelkek vala, ajoszágokot oly kevésre becsüllék, hogy azokot el adák. és az arrát. az apostolok lábaihoz tevék, hogy azt ki osztogatnák azoknak. kik szükségben valának, minden közös volt közöttök, olly igen ellene mondottak vala magoknak., hogy örültenek, és boldogoknak tarták magokot, a midön valamit szenvedhetének akristusért., az ö buzgoságok csudálatra mélto volt. anapot. és az éttzakát. az imádságban töltötték. act. 4. 32.

K. Mit mivelének azok kik meg nem térének.

F Az Apostolokot, és atöbb hiveket nagyon kezdék üldözni..

K. Az Isten büntetetlen hagyaé a sidoknak vétkeket.?

F. Nem, mert az Isten reájok bocsáttá mind azon büntetéseket. a mellyeket meg jövendöltek vala aproféták,

1. El hagyattatának vakságokban, és keménységekben Deut. 28. 28.

2. Az Isten nem tartá öket többé. maga nepinek lenni. hanem hellyettek a pogányokot hivá a hitre. hogy azok birnák örökségül órszágát, a mellyet meg veték a sidok. ose. 1. rom 9. 25.

3 Azö városokot meg vették,. fel prédálták, és el égették. a templomjokot egészen le rontották, ahazájok egészen el pusztula., ki mondhatatlan sok számuakot, a romaiak meg ölének.,és a kik a halált el kerülheték. az egész világra el terjedének. a hol vannak. és lésznek. oséas mondása szerént mind világ végiig. király. templom, oltár. és áldozat nélkül, hordozván mindenüt magokal., az Istentöl valo meg vettettéseknek láthato bélyegét. daniel. 9. matth. 24. mark 3. luk. 21. ose. 3. deut. 28.

K. Ez az utolso nyomoruság micsoda idöben szálla. a sidokra?

F. Vespásiánus császár alat. a kristus halála után. harmintz nyolcz esztendövel.

K. Miért nem akará Isten. hogy tellyeségel el töröltetnék az egész sidó nemzet, hanem hogy el terjedgyen az egész földre, és hihetetlenségében meg maradgyon?

F Nagy sok fö okokra valo nézve. 1. az egész földre valo el oszlások, nagyon segitté a pogányoknak meg téréseket. mivel midenüvé el vivék magokal a szent könyveket. a mellyekböl, a pogányok meg láták. a jövendöléseknek bé tellyesedését.

2. A profétiáknak olvasása. a melyeket mindenüvé el vivék a sidok., oly igen meg gyözé, a pogányokot. és oly igen meg szaporittá a keresztényeket, hogy Antoninus Csaszár., a ki indittá az ötödik üldözést az anyaszent egy ház ellen. nem talála más módót abban hogy azt meg gátolhassa. és eleit vehesse., mint azt, hogy meg tilttsa büntetés alat. a profétiáknak olvasását.

3. A sidoknak. meg keményedések. vakságok., és meg vettettetések., mindenkori bizonyságok. a keresztényi vallásnak valoságárol., mert mind ezeket meg mondották vala aproféták. s. aug. de civ. dei lib 5. cap. 34. s. aug. libr. de fide rerum quae non videntur.

4. Az Isten el hagyván a sidokot, az által helyt ada apogányoknak hogy az anyaszent egy házban mennyenek. ök valának az avad olajfa. a melyröl szól szent pál. rom 11. de az Isten tellyeségel el nem hagyta a sidokot, hanem csak egy ideig. mert a midön a nemzettségek közöt valo választattaknak számok bé telik., akkoron a sidok is meg üsmervén magokot, meg térnek., ugyan ez az utolso hozájok valo irgalmasága az Istennek., egyik fö oka. hogy el nem törlötte öket. rom 10. 11.


3 Articulus.
A keresztényi vallásnak az üldöztetésekben valo
fel állitatásárol.

K. A keresztényi vallásnak valánaké ellent mondoi. fel állitatásakor.?

F Igen is valának. mert mindenüt nagy üldöztetésekben kelleték fel állitani; de mindenüt gyözedelmet véve. az emberi hatalmon, ugyan ez is tészi csudálatossá fel állitását. és ebböl ki tettzik. hogy a világnak meg térése. nem az embereké. hanem Isten munkája vala. s. aug. de civ. dei. libr. 18. cap. 50.

K. A keresztényi vallásnak. minden emberi hatalom nélkül valo fel állitása. meg valaé mondva a proféták által?

F. Igen is. mivel danielnél ezt világosan jelenti a követtske. mely magátol el válván a hegytöl. azután lassanként. nagy hegy lett belölle. mely el fogá az egész világot és maga alá veté. az egész birodalmakot. dan. 2. 37.

K. Az apostolok. és az ö tanitványi. miképpen viselék magokot, az üldözésekbe.?

F Senki közüllök nem zugolodék. se magát nem oltalmazá; hanem bölts oktatásokal. és irásokal bizonyitták meg ártatlanságokat, és a keresztényi vallásnak. igaz voltát. mindnyájan nagy békeséges türésel szenvedék az igazságért a kinokot, es a kegyetlenségel valo halált.

K. ki Indittá fel az üldözéseket?

F Az ördög. mivel meg akará tartani hatalmát az embereken, és ellene állani a kristus hatalmának. luk. 11. 21.

K Az ördög kik által gerjeszté fel az üldözéseket?

F A sidok, a pogányok., a CSászárok., fejdelmek és az egész emberi hatalmok által. act 4. 5.

K. Az ördög véghez vihetéé szándékát, hogy el törölhesse a kristus vallását?

F. Nem söt meg szégyenire válék, mivel az üldözések. mellyeket támaszta, nem hogy fogyasztotta volna, de söt még szaporitotta a kristus tanitványit. s. aug. de civ dei. libr 18. cap.50.

K. Az üldözések mi formában szaporitták a kristus tanitványit?

F. A meg számláthatatlan martyrumokal. és azoknak számokal., kik csudallyák vala a martyrumságra. valo nagy bátorságokot

Magyarázat

Mártyr. E görög szó. a mely bizonyság tételt teszen, tehát martyrumságot szenvedni. nem egyéb. hanem halált. vagy kint szenvedni, a kristusrol. vagy az igazságrol valo bizonyság tételért, azoknak pedig számok meg számlalhatatlan. kik meg holtak. vagy kint szenvedtek az igazságért..

K. A martyrumok. miképpen szaporittyák vala a hivek számát. nem fogyazttyák valaé inkáb halálokal?

F. ugyan halálokal szaporittyák vala a hivek számát. mivel egy mártyrnak példájára valo nézve. gyakorta sok számu pogányok térnek vala meg, tertullianus jól mondá. hogy. az martyrumnak vére. a kereszténységnek magja. mivel. egy magg hellyet. a ki meg holt. száz termet helyében az évangyélium szerént.

K Mennyi ideig tarta az üldözés?

F. Három száz esztendeig. mind addig valamég Constantinus CSászár kereszténye nem lett. azután a több fejdelmek is keresztény vallásra állának..

K A keresztényi vallást üldöztéké mind azok a Császárok kik uralkodtak a kristus halála után Constántinusig?

F. Nem mindnyájan, az Isten meg sem engedé hogy az üldözések hoszasok légyenek. a haboruságot gyakorta meg csendesitette. azért hogy a hivek egybe gyülhessenek: és rend tartást tehessenek. az elsö három saeculumok alat. tizen két rendbéli üldözéseket látunk.

K. kik valának tehát azok a Császárok. kik üldözék a keresztényeket?

F Leg elsö vala Néró. aki parancsolatot ada ki az üldözésre. Anno Domini. 64. és tarta az üldözés. 68.ig a melyben meg hala ez a császár.

A második üldözést kezdé domitiánus császár. Anno Domini 90. és tarta ennek a fejdelemnek haláláig. 96.

A harmadik üldözést. kezdé trájanus császár. Anno Domini 97. ez a Császár parancsolatot nem ada ki a keresztények ellen. hanem csak a gyülekezetet tiltá meg közöttök., de a gubernátorok meg öleték azokot. kik egyben gyülnek vala az Isteni szolgálatra. végtire a CSászár meg tudván. hogy a keresztények annyin mennének a halálra., hogy még hóhért sem találhatnának elegendöt. meg ölettetésekre. el hagyatá az üldözést.

A negyedik üldözést indittá Adriánus Császár. Anno Domini. 118. e meg tilta minden féle uj vallást., nem nevezvén a keresztényi vallást. nyolcz esztendö mulva. meg tiltá hogy ne kinoznák akeresztényeket. mind azon által holtáig tarta az üldözés. ugy mint 137.

Az ötödik üldözés kezdödék Antoninus Császár alat. 138.ban. enoha parancsolatot adaki 153, hogy meg szünnék az üldözés., mind azon által. a fö tisztek. hamiságok miat. még 156.ban. elég martyrumok valának.

A hatodik kezdödék Marcus aurélius alat. 161.ben. és ennek a császárnak parancsolattyábol meg szünek 174 ben

A hetedikét kezdé Severus Császár. 199. és tarta ennek a Császárnak haláláig. ugy mint 211.ig.

A nyolczadikát kezdé. Maximinus Császár. 235 ben ez a Császár. noha csak a püspökököt parancsolá meg öletni, de a gubernátorok a több edgy házi renden lévököt is oda számlálák. és meg öleték akiket meg kaphatának., ez az üldözés, ennek a Császárnak halálával végezödék el. 238.ban.

A kilentzedikét kezdé decius császár. 249. a mely nagy kegyetlenségel tarta 251 ig. a melyben nyomorultul. meg hala ez a Császár.

A tizedikét. váleriánus. és Galliánus Csaszárok kezdék.. 257.ben. e nagy kegyetlenségel tarta negyed fél esztendeig.

A tizen egyediket kezdé Aureliánus csaszár. 273 ban. és vege lett 275 ben

A tizen kettödikét, kezdék. diocletiánus. és Maximianus Császárok. 303 ban. Galerius császár. a ki diocletiánus hellyében. következék. el hagyatá az üldöztetéseket 310.ben. de halála után. Maximinus el kezdeté 312.ben. licimus Csaszár nagy kegyetlenségel követé. 316 tól fogvást. mind addig valamég Constantinus ura lévén az egész birodalomnak, az Anyaszent egy házat nagy nyugodalomba tevé. a keresztényi vallásra térvén magais.

De azt jó meg tudni, hogy mind azok a Császárok kik az anyaszent egy házat üldözék. veszedelmes halálal holtak meg.

K Constantinus CSászártol fogvást. az Anyaszent egy ház volté üldöztetésben?

F Igen is volt, mert ö utánna. nagy kegyetlenségel. és hamiságal üldözé juliánus Apostata császár. de még ezen császár után is üldözteték, vagy a pogányoktol. vagy a sidóktol; vagy az eretnekektöl. vagy arosz keresztényektöl. Az anya szent egyház soha nem volt. nem is lészen. ezen valamelyik üldöztetések nékül. a mint azt meg fogjuk mutatni,. és ezek a különösön valo üldöztetések, az ante christus közönségesen valo üldöztetésin végezödnek el. csak világ végin. s. aug. libr. 18. de civ Dei Cap 52


Hetedik Rész.
Az Anya szent egy házrol.


Elsö Articulus
Hogy mi légyen a kristus Anyaszent egy háza. annak
láthatoságárol. és hogy micsoda külömbségel
külömböztetik meg. atöbb gyülekezetektöl.

K. Minek neveztetett a gyülekezet. amely a kristus vallására állótt.?

F keresztényi, vagy Catholica Anyaszent egyháznak, vagy is egy szoval. Anyaszent egy háznak..

Magyarázat

A hivek leg elöbször Antiochiában neveztetének keresztényeknek, mivel az apostolok tanitvánnyi a sidoktol valo üldöztetések miat. el széllyedvén, oda menének hirdetni az évangyéliumot. szent péter. az apostoloknak feje ót is állitotta vala fel egy darab ideig az ö apostoli szekit; a melyet az után romában állittá fel, maradando képpen. act 11. 26. s. aug epist. 165. ad generosum.

Ez a szó keresztény. a kristus tanitvánnyit tészi; ekképpen hivatatnak mind azok, kik meg kereszteltettek. és akristusba hisznek.

Ez a szó Ecclesia. görög szó. mely gyülekezetet. társaságot teszen. de közönségesen a hellyet is annak hivják ahová gyülekeznek.

K. Micsoda az Anyaszent egy ház?

F. Nem egyéb hanem a hivekböl és a pásztorokbol álló társaság., a mely meg egyezvén. a kristusban, egy testé lettek ö véle. a mely testnek ö a feje. Ecclesia. plebs sacerdoti ad unata, et pastori suo grex ad haerens. s.Cypr. epist 66. ad pupianum.

Magyarázat

Ez a magyarázat. az egész anyaszent egy házat illeti. a melyben foglaltatnak a meny országban lévö boldog lelkek, a purgatoriumban szenvedö lelkek, és a hivek. kik eföldön élnek..

K. Micsoda a keresztény anyaszent egy ház?

F. Az., a hivekböl álló tarsaság, a kik egyenlö hitet tartanak, a kik egyenlö szenttségekben részesülnek, az igazán valo pásztorok alat vannak, a kiknek láthato fejek a pápa. a romai püspök, szent péternek successora. és a kristusnak földön lévö helytartoja.

Magyarázat

Azt mondám, hogy a hivekből álló társaság mivel az ollyanoknak társasága. kik a kristusban hisznek.

Kik Egyenlö hitet tartanak. mivel az anyaszent egy ház nem üsmeri az ollyanokot fiainak, kik meg elegyittik a hitet

Egyenlö szenttségben részesülnek., mivel azok által. lésznek ahivek egy testé akristusal., és egyeseké lésznek magok közöt.

Az igazán valo pásztorok alat., a kiknek fejek a pápa. az ollyan el rontaná az egyeségnek kötelét, a melyet tett a kristus az anyaszent egy ház. tagjai. köziben. hogy ha pásztorinak nem üsmerné azokot, akiket arra rendelte hogy az anyaszent egy házat igazgassák.

K. Ez a társaság láthatóé.?

F. Igen is, mivel az irás ahegyhez hasonlittya., a kristus azt mondgya, hogy az embereknek engedelmeskedni kel az Anyaszent egyháznak. szent pál azt mondgya hogy a szent lélek. a püspökököt az Anyaszent egyház. igazgatására rendelte. matth. 18. 17. act. 20. 28.

K. Az Anyaszent egy ház. nem a választottak társaságábol állé, a mely társaságot csak egyedül az Isten üsméri, tehát ez a társaság láthatatlan?

F Valo hogy a választottak legg kedveseb fiai az Anyaszent egy háznak, a választottak mindnyájan az Anyaszent egy házban vannak. és lesznek mind holtig. amelyen kivül nincsen üdveség. de a földön lévö anyaszent egy ház; a kiröl is vagyon itt a szó. nem tsak a választottak társaságábol áll. hanem, a mint a szent Atyák mondgyák., a jó magbol. és konkolybol. a jokbol. és gonoszakbol. és tsak a világ végin tisztittatik ugy meg. hogy tsak a választottak társaságábol állyon.

K Hogy ha látható az anyaszent egy ház, miért teszünk rolla hittel valo vallás tételt. hogy fent vagyon. ezekel a szokal. hiszem az Anyaszent egy házat., azt nem kel hinni a mit látunk.?

F. mi látunk egy dolgot, és mást ollyat hiszünk. a mellyet nem láttyuk, mi láttyuk a láthato társaságot. és azt hiszük, hogy az a társaság az Isten Anyaszent egy háza. a mely mindenkoron meg fog maradni tisztán a hitben a kristus igérete szerént. a kristust látták., de azt hinni kelletet, hogy ö légyen a kristus, mi láttyuk a szenttségeknek külsö jeleit. de hinnünk kel. hogy azok büneinknek bocsánattyát munkálodgyák.

K. Sok ollyan tásaságok vannak. kik igaz Anyaszent egy háznak mondgyák magokot, ugy mint a görögök. kik scysmathicusok. a lutheránusok., Calvinisták. az Angliai protestánsok., mind ezek közöt. micsoda jelekröl lehet meg üsmerni. mellyik az igazán valo Anyaszent egy haz?

F Négy féle jelekböl lehet azt meg üsmérni. a mellyek a szent irás, és a tráditiok szerént. meg külömböztetik az anyaszent egy házat. a scysmathicusoktol, és a hereticusoktol. azok a jelek pedig ezek., az Anya szent egy ház. Edgy. szent. közönséges, és Apostoli. a mely társaságra illik ez a négy dolog. a minden bizonyal a kristus Anyaszent egy háza. atöbb tarsaságok pedig akikre nem illik. hamis ecclesia. azt pedig meg mutattyuk. hogy csak egyedül. a közönséges Anyaszent egy hazra. a kit közönségesen romai Anyaszent egy háznak nevezik., illik ez a négy bélyeg. s. aug. lib 13. Contra fausti. Cap. 12. et 13.


2 Articulus.
Az Anyaszent egy háznak edgyes voltárol. és annak
külömb külömb féle tagjairol.

K Miért mondod hogy az Anyaszent egy ház edgy?

F Azért mert a hivek. akikböl all tarsasága csak egy testben foglaltatnak. egy fejek is vagyon, és mindenik tagja ennek a testnek egyet hiszen, és remél.

K. kicsoda a feje az Anyaszent egy háznak?

F A kristus annak láthatatlan feje, és a pápa. ugy mint szent péternek successora., láthato feje eföldön.

K. Miért mondod hogy a hiveknek akikböl áll az Anyaszent egy ház. csak edgy hitek vagyon?

F Ezt szent pál mondgya. ugyan erre valo nézveis vetette el mindenkor magátol az anyaszent egyház. az ollyan tagjait. kik különös hitet akartak tartani: mivel azt akarja hogy az egész tagjai egy hitben legyenek ephes. 4. 5.

K. Miért mondod hogy a hiveknek. akikböl áll az anyaszent egy ház. egyenlö reménségek vagyon?

F Azt szent pál mondgya., hogy mindnyájan egyenlö boldogságra hivatattunk. ephes. 4. 5.

K. Miképpen. nevezik a hivek társaságát, kik az égben uralkodnak a kristusal.?

F Gyözedelmes Anyaszent egyháznak, menyei jérusálemnek., Isten városának. a választottak Anyaszent egyházának.

K. Miképpen nevezik azoknak a lelkeknek társaságokot. kik a purgátoriumban szenvednek?

F szenvedö Anyaszent egy háznak., mivel azért szenvednek hogy eleget tehessenek az Isten igasságának

K. Miképpen nevezik eföldön lévö hiveknek társaságokat?

F Vitézkedö Anyaszent egy háznak mivel valamég e földön lészen. mindenkor kel viaskodni.

A vitézkedö Anyaszent egy ház magában foglallya mind azokot, kik meg vannak keresztelve, és akik nem ex communicatusok. ebböl következik hogy a hitetlenek. és a sidok nem tagjai, mivel nincsenek meg keresztelve. Az eretnekek, scysmathicusok. és ahittöl szakadtak. noha meg legyenek is keresztelve. de nem tagjai az Anyaszent egy háznak, mivel el szakadtak társaságatol.


3. Articulus
Hogy micsoda egyeség vagyon az anyaszent egy ház tagjai
közöt. és a szenteknek egyeségéröl.

K. Mind annyi sok féle tagjai az Anyaszent egyháznak. egyezneké egy más közöt?

F igen is. mivel mindnyájan csak egy testben foglaltatnak, a mely testnek a kristus a feje, ugy hogy valoságal. el mondhatni. hogy mindnyájan a kristus tagjai.

K Az anyaszent egy ház tagjait mi kapcsollya esze egy másal.?

F belsö képpen a kapcsollya öket esze egymásal. hogy mindnyájan egy lélekböl, és kegyelmekböl részesülnek. és egy láthatatlan fötöl függenek., külsö képen pedíg a, hogy egy hitet vallanak: egyet reménlenek. azon szenttségekel részesülnek. azon pásztoroknak engedelmeskednek. és ugyan egy láthato fötöl függenek.

K minek nevezik azt az egyeséget. amely az anyaszent egy háznak egész tagjai közöt vagyon?

F A szentek egyeségének., Communiónak. e deák szó. a mely annyit tészen. mint esze valo kötözés, társaság. közlés. egyeség.

A szenteknek, mert az anyaszent egyháznak minden tagjai meg szenteltettek a kereszttség által, és szentek. mind addig még annak kegyelmét meg tarttyák., vagy ha el vesztvén. azt penitentzia tartásokal viszá nyerik., és hogy szüntelen a szenttségre hivatatnak., ezért is szent pál. a mikor a hivekröl szóllót. vagy nekik irt. mindenkor szenteknek nevezte öket rom. 1. 7. 1 Cor 1.2.

K Miben áll a szenteknek egyesége?

F két dologban. 1. a belsö. vagy a külsö egyeségben. a mely vagyon az Anyaszent egy ház tagjai közöt, a mint meg mondok.

2. Aban a közlésben, a melyel közlik az Anyaszent egy háznak tagjai egy másal. a lelki jókót. s. aug. libr. 1. Contra maximinum arianum.

K Mellyek azok a lelki jók a melyeket az Anyaszent egy háznak tagjai egy másal közölnek?

F. Azok. az imádságok. a jó cselekedetek., a kegyelmek. és a szenttségek.

K csak az földi anyaszent egy háznak tagjai közöt vagyoné a lelki joknak közölése?

F A meg vagyon a három Anyaszent egy háznak tagjai közöt is. a földön lévö. a menyben lévö. és a purgátoriumban levö anyaszent egy háznak. tagjai közöt. mert mint hogy ez a három anyaszent egy ház egy test. mindnyájan is egyenlö jokban részesülnek, annyiban. a mennyiben mindenik ezek közül reszesülhet. ki ki a maga állapottyában. a melyben vagyon

K Miképpen vagyon az imádságokkal, és a kegyelmekel valo közlés. a mennyekben lévö szentek. és a földön lévö hivek közöt?

F Az ugy vagyon. hogy mi könyörgünk a szenteknek., és a szentek nékünk., kegyelmet nyernek., bövebben beszéllünk ezután arrol. a mi a szentek segittségét illeti.

K. Miképpen vagyon ez a közlés. a földön lévö hivek., és a purgátoriumban lévö lelkek közöt?

F. A jó cselekedetek. imádságok, és a szent áldozatok által. a melyeket ajánlanak a hivek apurgátoriumban lévö lelkekért. ezekröl még ezután. bövebben fogunk szollani.

K Miképpen vagyon ez a közlés. a földön lévö. egész hivek közöt?

F 1. ugy hogy mindenek részesülnek az imádságokban. az áldozatban. a jó cselekedetekbe, kegyelmekbe. szenttségekbe. az anyaszent egy háznak hitében. s. aug. lib 3. de babt. Cap. 17.

2. ugy hogy ki ki közüllök. a mely kegyelmet veszen., és jót cselekeszik., azokban részesülnek a többi is: s. aug. tract. 32. supr. s. joan.

K Azok kik halálos vétekben vannak., részesülneké a szentek egyeségében?

F hogy jol meg felelhessek erre a kérdésre., azt meg kel tudni., hogy a szent lélek nem lakozik kegyelme által a halálos vétekben lévö lélekben., és hogy az ollyan lelek, lelki képpen meg holt Isten elött., mind addig valamég meg nem tér tellyeségel az Istenhez

K. kicsodák azok., akiknek részek nincsen. se abelsö, se a külsö egyeségében a hiveknek?

F 1. Az ollyanok. akik soha tagjai nem voltanak az anyaszent egy háznak, 2. akik attol el válnak szánszándékal. 3. azok: akiket az anyaszent egy ház ki vett társaságábol. de hogy világosabban meg mondgyam. 1. a sidok és a hitetlenek. 2. az eretnekek. a scysmathicusok, a hitt tagadok. 3. az ex Communicátusok. s aug. libr. de vera religione. Cap. 5.

K. Mit értesz az eretnekeken.?

F Ertem azokot; kik vakmerö képpen ragaszkodnak ollyan tanyitáshoz, a melyet meg tiltotta az anyaszent egy ház. vagy a kik nem akarják hinni azt. amit az anya szent egy ház hitt ágazattyának tart. st aug, lib 1. de babt. Contre donatis.

K Mit értesz a scysmathicusokon?

F Értem az ollyanokot, kik el válnak az anyaszent egyháztol, kik az igazán valo pásztorok alol el vonnyák magokot., és különös társaságot tsinálnak.

K Mit értesz ahittöl szakadtokon?

F Értem azokot., kik minek utánna a keresztény vallást követték volna. annak ellene mondanak,


4. Articulus
Az Anya szenttegy háznak szenttséges voltárol.

K. Az Anyaszent egy ház szenté?

F. Igen is szent, azt mondgya szent pál. hogy a kristus ugy szerette az anyaszent egyházat, hogy önnön magát. adta érette. hogy azt meg szentelné., meg tisztitván aviznek feredöjével. az igének általa., hogy tenné az anyaszent egy házat dicsöségesé. melyben ne lenne makula. avagy sömörgözés, vagy valami efféle. hanem szent lenne., és meg fedhetetlen. ephes. 5. 25. 26. 27. Ti pediglen választott nemzett. királyi papság, szent nemzettség. meg váltott népek vagytok., mondgya szent péter. 1 petr. 2. 9.

K A földön lévö anyaszent egyházrol, vagy a menyben lévö anyaszent egy házrol kelle érteni az irásnak ezeket a szavait.?

F. Mind egyikéröl, mind a másikárol. a szenttség e földön kezdödöt. és tekélletesé lett menyben. az anyaszent egy ház azért szent menyben, mert ugyan az is volt eföldön, ugyan a eföldön is tisztittatot és szenteltetett meg a kristus által.

K. Miben szent az anyaszent egy ház?

F. 1. Abban. hogy afeje, a kristus Jésus szent. és minden szenttségnek kut feje.

2. Az anyaszent egy ház tanitása szent. és mindenkoron az is lészen. tsak ugyan az ö társaságában vannak szentek nintsen üdveség az anyaszent egy házon kivül.

K. Miért mondod hogy az anya szent egy háznak tanitása szent.?

F Mert az anyaszent egy ház. csak azt a tiszta tudományt tanittya hitt ágazatul. mellyet vett a kristustol az apostolok által.

2. Az. anyaszent egy háznak tudománya. a kristus szavaibol álván., meg szenteli azokot kik azt követik.

K. Honnét tudgyuk mi azt: hogy az anyaszent egy ház csak azokot a hitt ágazatokat tanittya. a mellyeket vett a kristustol az apostolok által.?

F két modgya vagyon annak hogy azt meg lehessen üsmérni, az elsö csak a tudosokat illeti. de a másodikát. minden meg értheti.

K. Mellyik az az elsö modgya?

F. A hogy. meg kel visgálni az anyaszent egy háznak mindenik hitt ágazatit a szent irásbol. és a tráditiobol., mivel ezen a két ösvenyen jutottak hozánk az apostoloknak tanitási. meg fogjuk mondani ezután. a midön a hitröl fogunk szollani., mi formában lehet a traditio oly bizonyos útt. hogy abbol meg lehessen üsmérni, ha az anyaszent egy ház tanitása. az apostoloktol jötté.

K Miért mondod hogy csak a tudosok visgalhattyák meg az anyaszent egy háznak mindenik hitt ágazatit a szent irásbol, és a tráditiobol?

F. Ezt ki ki által láthattya csak visgállya meg magát., mert ugyan is. az együgyüek, és atudatlanok, mi képpen visgálhatnák. az ollyan hoszas, és nehéz dolgokot. de ha meg visgálhatnák. együgyüek. és tudatlanok volnánaké? azok kik azt tartották, hogy ki ki a hivek közül. tartozik az illyet meg visgálni, lehetetlen dolgot akartak fel állitani, amint magok is végtire által látták. mind ezekröl bövebben fogunk szollani

K Mellyik a második modgya hogy meg lehessen üsmérni. ha az anyaszent egy ház tanitása. meg edgyeziké. az apostolokéval.?

F Tsak arra kel figyelmezni hogy mit igér a kristus az anyaszent egyháznak., meg láttyuk hogy azok az igeretek világosak.

K. Mit igért a kristus Anyaszent egy házának.?

F. 1. hogy mindenkor a szent lélektöl vezéreltetnék.

2. hogy mindenkor. véle lenne világ végezetíig. hogy meg ne engedgye a tévelygésben esni., ezek az igéretek világosak, ugy mint.

Én pedig kérem az Atyámot, és más vigasztalot küld néktek. mondgya a kristus. hogy veletek maradgyon mind órökké. az igazságnak lelkét, a kit a világ bé nem vehett. mert nem láttya ötet. és nem üsméri. ti pedig meg üsmeritek ötet. mert bennetek fog lakozni. és maradni; joan. 14. 16.

Midön pedig el jö az igazságnak lelke., minden igazságra, oktat benneteket. mondgya a kristus. joan 16. 13.

A kristus az igazságnak lelkét igéri az anyaszent egyhaznak., hogy örökösön véle legyen, soha atévelygésben nem fog hát esni.

Te vagy péter, mondgya a kristus. (az az kö szikla.). és erre a kösziklára épittem fel az én anyaszent egy házamot és a pokolnak kapui. (az az hatalmasi.). nem vesznek azon diadalmat. matth. 16. 18.

Tellyes hatalom. adatot nékem. mondgya a kristus. a menyben. és a földön. azért tanittsatok minden népeket, meg keresztelvén. öket. az Atyának., Fiunak és szent léleknek nevében. és imé veletek vagyok minden napon világ végezetéig. matth. 28. 18. 19. 20.

Ezekre a szavaira a kristusnak igen kel tehat figyelmeznünk, meg láttyuk ezekböl. elöször. hogy az anya szent egy háznak mindenkor kel fent állani, és hogy soha az ördög azt el nem ronthattya. se tévelygésben nem ejtheti. mivel ha az anyaszent egy ház oda lenne. vagy ha hitét meg változtatná [meg-változtatná],  ugy nyilvánságosan ki tettzenék. hogy a pokolnak kapui diadalmat vettek rajta.

Meg láttyuk ezekböl másodszor; hogy a kristus ugy tekénteti az apostolival. az anyaszent egy házra világ végiig valo gond viselésit., mint minden hatoságának erejét, mindenkor véle is lészen. soha el sem hadgya. Én veletek vagyok, a kinek minden hatalom adatot. a földön. és menyben., minden napon., nem kel attol félni, hogy légyen. csak egy nap. csak egy szem pillantás, a melyben el ne mondhassam hogy veletek vagyok világ végezetig.

Ez az igéret. nem csak az apostolokot tekéntette tehát. hanem mind azokot kik hellyekben következtenek, világ végiig. ezen igéret szerént. lészen tehát mind világ végi-ig egy ollyan anyaszent egyház. a ki tanyitani. keresztelni. fóg. aki fent fog maradni. és akit segitteni fogja a kristus. és soha egy szem pillantásig el nem hadgya, minden hato lévén.. bé is töltheti igéretét.

K Ezek az igéretek meg bizonyittyáké. világosan. hogy az anyaszent egy ház tanitása edgy az apostolok tanitásával?

F Igen is meg. hogy ha a szent lélek vezéreli az anyaszent egy házat, hogy ha a pokol soha rajta gyözedelmet nem vehet., hogy ha a kristus igérete szerént. mindenkor véle lészen., ezekböl következik tehát. hogy a szenttségek mindenkor szentül fognak ki szolgáltatni. az anyaszent egyházban. hogy az igazság tisztaságal prédikáltatik. tehát mindenkor azt is fogja tanyitani, a mit az apostolok tanitottak

K Nem következhetiké ebböl, hogy nincsen senki is az Anyaszent egy házban; a ki roszul osztogathassa ki a szenttségeket. se hogy roszat prédikálhasson.?

F Eppen nem következhetik, mivel ezek az igéretek. közönségesen az egész Anyaszent egyházat tekéntik, és nem különösön annak tagjait. mindenkor voltanak, és lesznek ollyanok., kik azon igyekeznek. hogy az anyaszent egyházban vétkes. és rendeletlen tanitásokot vigyenek bé., de mindenkor kárhoztattak, Condemnáltattak. és kárhoztatni Condemnáltatni is fognak, különösön egy ember. meg csalhattya magát. a szenttségek ki szolgáltatásában. és a tanitásban. de együt az egész. anyaszent egy ház az ö végezésiben.,. és a szenttségek ki szolgáltatásának.. rend szabásában., meg nem csalhattya magát. mert a kristus maga. és az ö szent lelke. az igazságnak lelke., cselekeszi azokot a végezéseket., és adgya azokot a rendeket, azért is mondgya szent pál. hogy az anyaszent egy ház oszlopa, és erös támasza az igazságnak, 1 tim. 3. 15. el lehet tehát mondani valoságal; hogy a szenttségek mindenkor szentül szolgáltattak ki az anyaszent egy házban, és abban mindenkor az igazságot fogják tanyittani. 1 tim. 3. 15.

K. Az anyaszent egy háznak tanitása szenteké tészi tehát azokot, kik azt követik.?

F. Igen is. mivel, az anyaszent egy ház azt tanyittya a mit a kristus tanitot., és soha nem is tanithat azzal ellenkezöt. másképpen nem is lehet szenté lenni. hanem ha hiszik, és követik ezeket az igazságokot.

K. Miért mondád hogy csak az anyaszent egyház társaságában vannak a szentek?

F Mert az anyaszent egyházon kivül nincsen üdveség. mind azok kik azon kivül halnak meg. el vesznek., valamint hogy el vesztenek az özön viz által. mind azok, kik a bárkában nem voltanak. s. Cypr. libr. de unitate eccle. s. hiero. epist 57..

Magyarázat

Hogy erre a kérdésre. meg lehesen világosabban felelni. és meg mutatni az igazságot., szükséges különösön meg visgálni. hogy mit hivnak. az anyaszent egy házon kivül lenni.

Az anyaszent egy házon kivül vagyon. valaki, vagy azért hogy soha abban nem volt. vagy azért. hogy azt szán szándékal el hagyta, vagy azért hogy onnét ki üzetet.

Csak egyedül akereszttségnek szenttsége által. lehet az anyaszent egyháznak tagjává lenni, amint mar ezt meg mondottuk. a kristus azt világosan tanittya., hogy a kik meg nem keresztelkednek. menyekben nem mennek., ez igy lévén., nem üdvezülhetnek hát azok. kik az anyaszent egy ház társaságában nincsenek joan. 3. 5..

Az eretnekek. scysmathicusok. és a hitt tagadok el hadgyák szán szandékal az anyaszent egy hazat., és különös társaságot csinalnak., szent pál azt mondgya hogy Az Eretnektöl. egy vagy két intés után távozál el. tudván. hogy aki efféle. elfordult. és vétkezik. holot az ö tulajdon itéletivel kárhoztatott. tit. 3. 10. 11.

Ezek a szavai szent pálnak. mint ha csak az meg átalkodot eretnekeket tekintené, de lehet azokot. közönségesen a scysmathicusokra, és a hitt tagadokra is érteni. mert micsoda ókból nem akarja az apostol hogy egy eretnekel társalkodgyanak, hanem abbol; hogy egy ollyan eretnek, aki meg átalkodot tévelygésében., és meg veti az anyaszent egyház intésit, a maga fel támadásával., itéletet tészen az anyaszent egy ház ellen., holot az ollyan itélettel, magát kárhoztattya, mert mint hogy a kristus azt igérte, hogy mindenkor az anyaszent egyházal lészen. és azt szüntelen fogja segitteni az igazságnak lelkével. azért aki az anyaszent egy ház ellen támad, az a kristust vádollya azzal., hogy az igéretit bé nem töltötte. nem is okoza anyira az anyaszent egy házat. mint magát a kristust., a ki annak feje., fö papja. és vezére., a ki pedig a kristust itéli. a, magát kárhoztattya. a maga itéletivel. szent pál szerént.

A scysmathicusok, és a hitt tagadok., ugy valamint az eretnekek. az anyaszent egyház ellen támadnak., mivel edgyike. mind a másika. aztot kárhoztattyák, és szabad akaratbol válnak el társaságátol., tehát ök magokot kárhoztattyák. amagok iteletivel, ebböl következik, hogy ökk az üdveseg uttyán kivül vannak., szent judás apostol testi embereknek nevezi az ollyanokot., kik magoktol meg válnak, az anyaszent egy ház társaságátol., hi sunt qui segregant. semetipsos animales., spiritum non habentes. .....hos arguite judicatos. s. jud. vers: 19.

Az is bizonyos hogy az excommunicátusok az üdveség uttyán kivül vannak., mivel az anyaszent egy ház. csak azokot excommunikállya a kik vétkekért. és engedetlenségekért. meg érdemlik ezt a büntetést., az szent irás pedig azt mondgya, hogy azok. kik az anyaszent egyház pásztorinak nem engedelmeskednek, az Istennek engedetlenkednek qui vos spernit. me spernit. luk. 10. 15. és azokot ugy kel tekénteni mint a pogányokot. matth 18. 17

tehát. az excommunicatusok, az eretnekek, a scysmathicusok, és a hitt tagadok, az üdveség uttyán kivül vannak, mind ezek meg is bizonyittyák, hogy az anyaszent egy házon kivül.. nincsen üdveség. s. Cypr. libr de unitate Eccle. s. aug. libr. de unitate eccle.

K. Mind azok. kik az anyaszent egy házban vannak. szenteké?

F mindnyájan a szenttségre hivattak. de nem mindnyájan szentek. sokan vannak ahivatalosak. mondgya a kristus. de kevesen aválasztottak., sokan vannak kik meg gyalázák. hivataloságoknak szenttséget. rosz élettyekel, a földön lévö anyaszent egyház., konkolybol, és jó magbol áll. a jókbol. és a gonoszokbol., élö, és meg holt tagokbol. ezek az utolsok többen vannak. az elsöknél, de azt el mondhatni,: hogy az anyaszent egy házon kivül. nincsen se szenttség. se üdveség.

K. Nem leheté az anyaszent egyháznak tulajdonittani. az ö fiainak meg romlásokot, fö képpen a pásztorokét: és azt mondani, hogy meg romlot az anyaszent egy ház., a midön valamely pásztor bottránkoztato életet éll?

F. tellyeségel nem lehet,, mert egyröl nem lehet itélni az egész anyaszent egyházat., mivel szent pál a maga idejéröl valo pásztorokrol szolván. panaszolkodot irántok hogy csak a magok hasznokot keresik. és nem akristusét. philip. 2. 21. Az Anyaszent egyház., mindenkor keseregve nézte. fiainak meg romlásokot., mindenkor is ellene volt azoknak, azért nem némellyeknek magok viselésekröl. kel itélni az Anyaszent egy házat, hanem, tanitásárol, és végezéséröl, a ki mindenkor tiltotta a roszat., és ajót parancsolta, Az anyaszent egyház, nem cselekszik, se jová nem hadgya. se meg nem engedi., mondgya szent agoston., azt. a mi ahit, és ajó szokások ellen volna., noha némellyekbe kételen el szenvedni a roszat., a melyet keservesen nézi. de azt mindenkor nem lehet meg orvoslani., erre valo nézve. a Conciliumban lévö tanitásokot kel meg olvasni. s. aug. epist. 209. ad felician st. aug. epist 113 ad janua.


5 Articulus
Az Anyaszent egy háznak közönséges voltárol.

K Mit tészen ez a szó Catholica?

F E Görög szó. mely tészen közönségest.

K Az Anyaszent egy ház miért neveztetik közönségesnek?

F. Mert minden idöre, és helyre el terjed; ez a név nem is illik más társaságra.

K. Miért mondod hogy az anyaszent egy ház minden idöre el terjed?

F. Mert minden idöben volt. és lészen. a hivekböl állo társaság. akik edgy hitben lévén, egy lélek altal vezéreltetnek a kristustol ezt a társaságot is nevezik anyaszent egy háznak. st aug epist 49. ad deo gratias qu. 2.

K. Miképpen lehetet akristus feje azoknak ahiveknek kik el jövetele elött éltenek?

F Mert az elsö embernek esetétöl fogvást. tsak akristus által üdvezülhettek az emberek. ugyan ö is érdemlette meg az ó testamentum béli szenteknek a kegyelmet és adicsöséget, ugyan ö is egyesitette meg öket lelke által. valamint mostanában egyesitti meg akeresztényeket azon lelke által., nincsen más név. az ég alat. amely által lehesen üdvezülni. mondgya szent péter act. 4. 12. st aug. libr 19 Contr faust Cap 14.

K. Miert mondad azt. hogy az anyaszent egy ház. el terjed minden hellyekre?

F. Mert az anyaszent egyház tanitása, predikáltatott, vagy predikaltatni fog az egész világon. mindenüt a hol vannak. vagy voltak, vagy lésznek catholicusok. s. aug. epist. 80. ad hesychium. Cap. 12.

K Miért mondod azt hogy csak egyedül az anyaszent egy ház az a társaság, a mely minden idökre és hellyekre el terjed?

F mert nincsen ollyan társaság akire ez a két dolog illyék. könnyü meg látni atöbb tarsaságoknak kezdetit., és azidök meg mutaták azoknak végit. azoknak el terjedések igen meg vagyon határozva. vagy az idötöl, vagy a helytöl, tsak egyedül az Anyaszent egyhaz maradot meg. mindenkor meg is fog maradni az ö közönségesen valo el terjedésében.

Jól tudgyuk hogy mint kezdöttek. és végezöttek. a montanisták,. mánicheusok. áriánusok. donatisták. nestoriánusok. pelágiánusok, és hogy mennyire terjedtek alutheránusok. és a Calvinisták. nincsen edgy is ezek közül. a kiknek nem mondhatni. ti nem voltatok tegnap. ugyan csak ezzel a szoval. mondgya tertulliánus. meg lehet gyözni mind azokot. kik el szakadtanak. az anyaszent egy háztol. tertulli. Contr. praxeam.


6 Articulus.
Az Anyaszent egy háznak Apostoli nevéröl.

K Miért nevezed az anyaszent egyházat apostolinak?

F. 1. mert azt hiszi, és tanittya valamit az apostolok hittek és tanitottak.

2. Mert az apostolok által álitatot fel., és azö hellyettek valojoktol igazgattatik.

K. Miért mondod. hogy az anyaszent egy ház. azt hiszi. és tanittya. valamit az apostolok tanitottak.?

F Mert fel menvén saeculumokról. saeculumokra. könnyen meg lehet látni, hogy mit hiszen. és tanyit az anyaszent egy ház. mindenkor egy aránsu képen hitt és tanyitot. az apostoloktol fogvást a mái napig.

K Hogy mondod azt. hogy az anyaszent egy ház az apostoloktól alitatot fel. holot azt meg mutatád., hogy még a knstus el jövetele elött is volt?

F. Hogy ha közönségesen az egész hiveknek társaságárol szollunk., ugy el mondhattyuk. hogy még a kristus el jövetele elött fent állot. az anyaszent egyház. hogy ha pedig a kereszteny hivekböl álló társaságrol szollunk., az anyaszent egy ház. az apostolok által fundáltatot. Ez a két társaság pedig meg egyesülvén a kristusban. csak egy anyaszent egyház. valamint szent pál mondgya., kik fel épittettek. a prophétáknak, és az apostoloknak fundámentumokra, melynek belsö szegelet köve a kristus Jesus. eph. 2. 20.

K. Micsoda értelemel mondhatni azt, hogy az apostolok álittották fel az anyaszent egy házat.

F Azzal. hogy ök hirdették. az egész világon akristus hitét, és évangyéliumát. a sidokot. és a pogányokot keresztényekké, és a kristus tanitvánnyivá tették., és mind ezekböl a meg tért hivekböl, oly társaságot állittának fel. amelyet keresztényi anyaszent egy háznak nevezék. amely attol az idötöl fent áll. és fent is fóg állani világ végezetéig. és félben szakadás nélkül.

K. Miért mondod hogy az apostolok által. fel állitatott anyaszent egy ház. tartani. fog világ végezetig. és félben szakadás nélkül. sine interruptione

F Mert ezt világosan meg igérte akristus, az apostolok, a nemzeteket valo óktatásokal. és keresztelésekel állitották fel az anyaszent egy házat., a kristus parancsolattya szerént., akristus pedig azt igérte., hogy világ végi-ig abbol atársaságbol. állo anyaszent egy házal lenne. tanittsatok és keresztellyetek: mondgya a kristus. és imé veletek vagyok minden nap. világ végezetig. matth. 28. 18. 19. 20.

Tehát. az anyaszent egy ház félben nem szakadhat., és a kik azt tanitották., valamint a protestánsok., hogy az anyaszent egy ház. félben szakadván., szükséges volt. hogy az Isten rend kivül valo embereket támaszon fel, akik azt ismét fel állittsák, az illyenek nem csak a szent irás ellen valo veszedelmes dolgokot tanyitottak, de mint ha még akristust azzal vádolták volna., hogy igéretit bé nem töltvén, az anyaszent egy házat el hadta volt. a mely nagy káromkodás.

Halgassuk meg figyelmeteségel. hogy mit mond ez iránt szent ágoston.. Az ollyanok., kik az anyaszent egyházat el hadták, azt mondgyák., hogy az az anyaszent egy ház. akiben mentenek a nemzettségek, már a fent nem áll., óh esztelen szó.! hát az anyaszent egyház. azért nem áll már fent mert te ki mentél. annak kebeléböl,! Az anyaszent egy ház fent lészen. ha szinte ti nem lesztek is. A szent lélek azt elöre tudta. hogy lesznek ollyanok, kik. illyen utálatos. kevély. és hamiságal valo szokot fognak mondani, a mellyek nincsenek semmi igazságra épitve., amellyeket semmi bölcseség nem világosittya a melyek haszontalanok, vakmerök, veszedelmesek., hogy mondhattyák. már nem áll fent az anyaszent egy ház. s. aug. serm 2. supr. ps. 101. num. 8.

K Miért mondod, hogy az anyaszent egy ház. az apostolok successori által igazgattatik.?

F. Azért, mert az püspökök igazgattyák az anyaszent egyházat., azért mondgya szent pál. hogy a szent lélek titeket püspökökké tett, az Isten anyaszent egy házát vezérleni a mellyet a maga vérével kereset. act. 20. 28. a papok a püspökök alat igazgattyák az anyaszent egyházat., tehát a szabot rend szerént tétett püspökök, az apostoloknak successori.

K. A püspökök miért successori az apostoloknak.?

F. Azért. mert azok apüspökök kik mostanában igazgattyák az anyaszent egy házat, más püspököktöl rendeltettek. akik, saeculumokrol. saeculumokra fellyeb számlálvan, menvén per successionem, az apostoloktol rendeltettek. és helyekben lette s. aug. libr. 3. Contr Cresconium. Cap.18.

K A püspököknek egy más után valo successiojok., fel vagyoné téve a szent irásban?

F Igen is. szent pál azt mondgya., hogy a kristus. az anyaszent egyháznak pásztorokot adott. a szentek tekélleteségere, a szolgálatnak munkájára, a kristus testének epülésére, mig minnyájan el jussunk a hitnek. és az Isten fia üsméretinek egyeségére. az az, mind világ végi-ig. eph. 4. 11. 12. 13.

szent pál maga titust püspökké rendelé. és azután créta szigetében hagyá, hogy ót más püspökököt rendellyen. és papokot minden faluban. tit. 1. 5. E szerént igazgattatik tehát az anyaszent egy ház mind végig. apásztoroknak szüntelen valo successiojok által. a kik is. apostolok successoritol rendeltetvén. másokot fognak rendelni hogy hellyekben legyenek.

K A püspököknek szüntelen valo successiojok, amelynek eredete fel megyen az apostolokig. bizonyos jeleé meg külömböztetésére az igazán valo Anyaszent egy háznak?

F. Igen is. imé mit mond szent ágoston. sok féle állapotok tartoztatnak meg az anyaszent egy házban. ugy mint. a népeknek, és a nemzettségeknek meg egyezések., a hatalom., mellyet nyert maganak ez az anyaszent egy ház. a mely hatalom a tsudákkal kezdödöt, a reménségel tápláltatot. a szeretettel nevekedet, a régiséggel erösödöt, abban meg tartoztat engemet. apüspökoknek szüntelen valo successiojok., akik mind emái napíg szent péternek székiben ülnek, ezen apostoltol fogvást. akinek a kristus örizése alá adá juhait. abban meg tartoztat engemet az anyaszent egy háznak Catholica. vagy közönséges neve., a mely név meltán maradot meg az anyaszent egy házon, noha az eretnekek is vegyék magoknak ezt a nevet, mind azon által. amidön valamely idegen kérdi, hogy hová gyülekeztenek a Catholicusok, egy eretnek sem méri mutatni a maga templomát vagy házát., mind ezek a kedves, és nagy kötelek meg tartoztathatnak egy hü embert. a közönséges anyaszent egy házban. ámbár elegendö értelme vagy jó erkölcse ne legyen is. arra, hogy meg üsmérhesse nyilván az igazságot. meg aláb azt mondgya szent ágoston, hogy én az Évangyéliumnak sem hinnék, hogy ha az anyaszent egy háznak auctoritása. arra nem vinne., Azok tehat akiknek engedelmeskedtem., amidön. azt mondották:. hidgy az Évangyéliumnak, miért nem engedelmeskedném. ugyan azoknak. a midön azt mondgyák nékem, ne hidgy a manichéusoknak. s. aug. Contr. epist. fundam. Cap. 4. et 5. s. aug. Contr epist. funda. tõ. 6. c. 4.

Ezek az emlékezetre méltó szavai szent ágostonnak, igen meg egyeznek a szent atyák tanyitásival, és nyilván meg bizonyittyák mind azokot., amiket mondottunk az közönséges anyaszent egy háznak. apostoli voltárol., hogy ugyan azokot is tanyitották az ö idejében., tudni illik, a negyedik. és az ötödik saeculumban., a mellyeket magok a protestánsok. az anyaszent egyház szép napjainak nevezik. tertul. de praescript. c. 20 22. 23.


7. Articulus.
Hogy egyedül a Romai Anyaszent egyház. a kristus
Anyaszent egy háza. a mellyen kivül nincsen üdveség.

K Mellyik Anyaszent egy ház az, a kire illik az a négy féle jell. amellyeket meg magyaráztuk?

F. Az. A Romai Anyaszent egy ház mivel csak egyedül. arrol lehet el mondani., hogy edgy, szent, közönséges, és apostoli, ezek. a négy féle jelek illenek a kristus anyaszent egy házára., és éppen nem, a több társaságokra

K Mit értesz a romai Anyaszent egy házon?

F Értem azoknak ahiveknek gyülekezetét. kik a pápát. a Romai püspököt. láthato fejeknek üsmérik lenni. eföldön, és akik néki engedelmeskednek.

K. A romai püspök. miért neveztetik pápának?

F. Ez a szó. pápa. Görög szó. a mely tészen atyát. régenten igy hitták apüspökököt, mivel ökk az anyaszent egy háznak attyai, de már egy nehány saeculumoktol fogvást. csak a romai püspököt hiják pápának egyedül., aki is feje lévén apüspököknek. az egész keresztényi hiveknek attyok. valamint nevezi szent agoston is. epist. 162. ad glorium. et ad eleusium. num. 16.

K. Miért a pápa feje az anyaszent egyháznak. és a pásztoroknak, és miért nem valamely más püspök?

F. Azért, mert ö üll. szent péternek székiben. aki is romában helyheztetvén székit. ugyan ótt is holt meg. ö feje is volt az apostoloknak. a kristus rendelése szerént. s. aug epist. 165. ad generosum. num. 2. et 3.

K. Bizonyosé a. hogy szent pétert rendelte volna akristus fejül az apostoloknak.?

F E hitt ágazattya. meg is bizonyittatik a szent irásbol.

1. valamikor az évangyelisták. az apostolokrol emlékezetett tésznek. szent pétert mindenkor elöre teszik. és némelykor elsönek is nevezik. matth. 10. 2.

2. A kristus azt mondotta szent péternek. Te vagy péter, (az az kö). és erre a kösziklára épittem fel az én anyaszent egy házamot. matth. 16. 18.

3. szent bernárd. mondása szerént. az ö gondviselése és legeltetése alá adattak ahivek. és apásztorok. legeltesd az én bárányimot. legeltesd az én juhaimot, joan 21.15

4. Azt parancsollya néki hogy meg erösittse attyafiait a hitben, és a vallásban., te pedig valamikor meg térvén. mondgya a kristus. erösisd meg atyád fiait. luk. 22. 32.

K Bizonyosé a, hogy szent péter romában lett volna. hogy oda helyheztette volna székit. hogy ótt is hólt volna meg?

F. Nincsen semmi bizonyosab., az egész régi auctorok ezen meg egyeznek., akik erröl irtak., azt bizonyoson tudták. nem is mértek volna arrol ugy irni. ha kételkedtek volna benne. de már ebben a prostestánsok sem kételkednek.

K. Azért hogy szent péter. elsö volt az apostolok közöt. és hogy romában holt meg. következiké abbol. hogy a romai püspök elsö, és feje legyen a püspököknek.?

F Igen is. mert edgy püspök. az elötte valojának székiben ülvén. ahoz apüspöki székhez tartozando praerogativával. és jurisdictiojával éll. ezen okból is tekinté minden idokben az anyaszent egyház. a romai püspökséget, ugy, mint elsö püspöki széket. s. Cypr. epist. 52. et 55. s. Iren. libr. 3. Cap. 3. s. hier. epist. 67. ad Damas. s. aug. epist. 65. ad generosum. Conc. nice. Can. 6. Conc. Calcedo. Can. 28. Conc. in trullo. Can. 2.

K. Mitöl vagyon tehát. hogy a pápának ellenzik elsöségit. nem csak a protestánsok. de meg agörögök is.

F. A protestansok. és agörögök. el szakadván a pápa egyeségetöl. és ellenzvén azö elsöségét. nem hogy az irás és atraditio szerént cselekednének. de söt még. az irás, és atraditio tanittások ellen bontották meg az anyaszent egyház edgyeségét., és hagyták el Attyoknak hiteket., nyilvánságosan is lettek scysmathicusokká., láthato képpen is viselik. a Görögök az Isten haragját. a török rabságában.

K. Honnét bizonyittod azt meg. hogy a protestansok. és a görögök scysmathicusok, hát ök nem mondhattyáké ugyan azon okbol., hogy scysmathicusok azok. kik a romai anyaszent egy házban vannak?

F. könnyü azt meg bizonyittani. hogy a protestánsok. es a görögök scysmathicusok. mivel azok a scysmathicusok kik el szakadnak a kristus igazán valo anyaszent egyházának társaságátol. ezt tselekedék aprotestánsok és agörögök tehat scysmaticusok

Magyarázat

A bizonyos hogy minek elötte aprotestansok és görögök el szakadtanak, volt avilágon ollyan társaság,. a melyet akristus anyaszent egy házának kelletet hini., annak atársaságnak láthatonak kelletet lenni., az, a pásztorokbol, és ahivekböl állot. de meg ezen kivül. négy féle jelt kelletet viselni annak atársaságnak. hogy meg külömböztessék atöbbitöl. tudni illik. annak. edgynek. szentnek, közönségesnek. és apostolinak kelletett lenni, abban azidöben minden keresztények azt vallották a Constántinápolyi Conciliummal. valamit mostanában is. Credo unam, sanctam, Catholicam., et apostolicam ecclesiam. hiszem az edgy, szent., közönséges. és apostoli anyaszent egy házat.

Mind abban az idöben. mind a mostaniban., tsak egyedül a romai anyaszent egy házra illet, és illik ez a négy jel., ez világosan ki tettzik. a görögok. és a protestansok el hagyván tehát az valoságos anyaszent egy házat. azert scysmathicusok.

De ha a görögök és a protestánsok tagadgyák hogy az romai anyaszent egy házra illet volna ez a negy féle jell. amidön attol el szakadtanak, arra meg felelünk mindenikének különösön. elöször. a protestánsoknak. azutan a görögöknek.

1. A protestánsok azt nem tagadhattyák. hogy a midön el váltak a romai anyaszent egyháztol., hogy akkor nem lett volna el terjedve az egész világra, és hogy nem apostoli lett volna, ezt a reformatorok magok sem tagadgyák, azt sem tagadhattyák. hogy az anyaszent egy ház, a ki fejének üsméri lenni a pápát. ne lett volna igazán valo anyaszent egyház. ahatt elsö saeculumokban, ezt magok is meg vallyák. tehát akkor is igazán valo volt. a midön tölle meg váltak., mivel az anyaszent egy háznak mindenkor egy aránsunak kel lenni, mert a kristus azt meg igérte. és mindenkoron edgynek. szentnek, közönségesnek. és apostolinak kel lenni.

2. Imé meg más felelet, a melyet nem lehet tagadni. A protestánsok. minek elötte el váltanak volna. a Constancinápolyi symbolumot ugy mondották valamint mások, aki azt mondgya. hiszem hogy az anyaszent egy ház edgy, szent, közönséges, és apostoli.. meg vallották tehát azt. hogy volt akor avilágon. ollyan anyaszent egyház. a kire illik ez a négy jel., el is hagyták azt az anyaszent egyházat,, akár micsodás vala a. mivel a romai anyaszent egyházat el hagyván., semmi más féle társaságal meg nem egyeztenek, ezt Calvinus maga meg vallya discessionem a toto terrarum orbe fecimus. aprotestánsok. hogy job szint adhassanak, az anyaszent egy háztol valo el válásoknak., azt mondgyák. hogy az anyaszent egyház meg romlására valo nézve., szükséges volt hogy az Isten rend kivül valo embereket támaszon, kik az anyaszent egyházat fel álittsák, és helyre hozák. ugyan ezt hija szent agoston ollyan káromkodásnak. amely tellyeségel ellenkezik. akristus igéretivel. akivilagosan mondgya hogy minden nap az anyaszent egyházal lészen világ végiig. serm. 2. supr. ps. 101. n. 8.

De volté valaha ollyan eretnekség kezdö. aki az anyaszent egyházat. meg romlásal nem vádolta volna., és aki azt ne tartotta volna maga felöl, hogy az Isten ötet rendelte. annak meg igazitására, enagy kevélység, és káromkodás. nézük meg mit mond szent judás., a protestansok, és atöbb eretnekek ellen. mondván. Ti pedig szerelmesim meg emlékezetek abeszédekröl. mellyek elein meg mondattak volt. ami urunk Jesus kristusnak apostoli által, hogy az utolso idöben lésznek hamis tanittók, kik gonosz kivánságokban járnak. kik magokot el szakaszttyák akeresztényi gyülekezettöl. testi okoságal élök, kikben nincsen szent lélek. jud. vers. 18.

K Mit mondhatnak aprotestánsok. ezek ellen, hogy valamely okát adhassák. eretnekségeknek?

F. Soha semmi jó okát nem adhatni az eretnekségnek. mivel soha semmi ók nem lehet az egyeség el rontására. mondgya szent agoston. libr 2. Contr. epist parmen. Cap. 2. num 25.

Soha senki a szent atyák közül nem magyarázta, nem is magyarázhatta a szent irást ugy, mint a protestánsok magyarázák. se ollyan káromlásal, hogy jobban meg menthessék el válásokot. példának okáért. ezt averset citállyák az apocalypsisböl. meny ki én népem babiloniából, és ne legyetek részesek. az ö büneiben. hogy az ö büntetésivel. ne büntettessetek apoc.18.4. Atellyeségel láthato dolog. hogy nem akristus anyaszent egy házárol. vagyon itt a szó., hanem a romai pogányokrol. és a városrol., a melyet az Isten fel prédáltatá a barbarus nemzettségekel., hogy meg büntesse vétkeit, és bálványozásit. a mint ezt meg láthatni a szent irás magyarázoknál. és ahistoriákban.

Egész vakság. és Istentelenség. akristus anyaszent egyházát. ahoz a meg szeplösitet, és bálványozo babiloniához tenni; holot micsoda vilagosan valo igéreteket tett a kristus az anyaszent egy háznak. hogy véle lészen minden nap világ végezetiig. és hogy gyözedelmesé tészi a pokolnak kapujin.

K Minek elötte el végezzed azt. ami aprotestánsokot illeti. meg mutadhatnádé azt egy kevés szoval, hogy az a négy féle jegy. mely az anyaszent egy házra illik, ugy mint hogy az, egy, szent. közönséges, és apostoli, hogy ezek nem illenek. az ö társaságokra?

F. Két féle bizonyságot adhatunk erre., az edgyike közönségesen az egész eretnekek ellen valo., a másodika különösön a protestansokot illeti.

1. Tsak az egy anyaszent egyház az, akire illik ez a négy jegy. más képpen nem volna csak edgy, az anyaszent egy ház. azt már meg mutattuk, hogy csak a romai anyaszent egyházhoz illik, és hogy más féle társasághoz nem illik.

2. Az edgyeség. nem illik a protestánsokra, mivel, valamint a több eretnekek., ugy ökk is sok féle ágra szakadtak, magok közöt, de abban meg egyeznek., hogy mindnyájan az igaz anyaszent egy ház ellen vannak, ugyan ezis a szokások az eretnekeknek. mondgya tertulliánus. libr de prescrip. Cap.41. angliában vagyon harmintz vagy negyven féle vallás. akik egy másal ellenkeznek, de mind azon által. a romai anyaszent egyház ellen együt tartanak, nintsen tehát egyeség köztök

Az ö társaságok nem szent., mivel annak ö magok ellene mondanak. tartván azt., hogy az anyaszent egy ház tévelygésben eshetik., és ugyan abban is eset.

A közönséges név sem illik reájok mivel nincsenek el terjedve. se minden idötöl fogvást. se minden hellyeken, ennek elötte két száz esztendövel hirek sem vala.

Azt sem mondhatni hogy apostoli. mivel az ö pásztorokot nem rendelték más ollyan pásztorok., akik saeculumokrol, saeculumokra fellyeb menvén. meg mutathatnák. hogy az ö rendelések, az apostoloktol fogvást vagyon

K Hát a Görögök el válások ellen mit lehet mondani?

F Azt könnyü meg mutatni., hogy azok. akik közüllök el váltanak a romai anyaszent egyháztol., a kristusnak igazán valo anyaszent egy házátol váltanak el. tsak azt az idöt visgállyuk meg. a melyben a két anyaszent egy ház. edgyeségben volt., a bizonyos hogy abban a görögök a pápát. az anyaszent egy ház fejének üsmerték lenni. e ki tettzik a hétt elsö közönséges Conciliumokbol., a mellyekben. mindenek elsönek üsmerték lenni,. photius. maga, aki kezdé az edgyenetlenséget. ezt meg vallotta, a lugdunumi. és florenciai közönséges Conciliumokban; a melyekben a görögökel valo meg egyezésröl volt a végezés, azokban magok a görögök az elsöséget meg vallották. a Constancinapolyi anyaszent egy ház. soha sem tulajdonitotta magának az elsöséget. hanem a második rendet a romai után., még azt is csak a negyedik saeculumban nyeré meg nagy nehezen el lehetet tehát akor is mondani hogy a pápa láthato feje az anyaszent egy háznak, és hogy roma. közepe az edgyeségnek. valamint ezt szent Irénéus. a lugdunumi püspök mondgya., a ki a második saeculumban élt. születet görög volt libr 3. Contr. heres. Cap. 3. hogy ha pedig az Anyaszent egy ház. a ki apápát láthato fejének üsmérte lenni., igazan valo anyaszent egy ház volt anyolcz elsö saeculumok alat, mindenkoron az is lészen. amint már azt meg bizonyitottuk. ebböl következik. hogy aki el válik attol az anyaszent egy háztol a ki fejének üsmeri a pápát. az a valoságos anyaszent egy háztol válik el., és scysmaticus,, tehát a görögök akik attol elváltak. scysmathicusok.

K Hát ha az igaz volna, hogy a Catholicus anyaszent egy ház tévelygésben esnék. nem kelleneé attol elválni?

F. A tellyes lehetetlen hogy tévelygésben essék, a kristus azt meg igérte. hogy minden nap. és mindenkor véle lészen.

Ezt sok féle képpen meg lehetne bizonyitani,. de mint hogy sokan vannak ollyanok kik azt meg nem foghatnák. azért ollyanal bizonyittom meg. amelyet meg foghattya. mind az. aki az igazságot szereti.

A protestánsok azt meg vallyák. hogy az az anyaszent egy ház a ki láthato fejének üsmeri lenni a pápát. igazán valo anyaszent egy ház volt az elsö ött saeculumok alat. a mely idöben a görögök. egyet tartottanak véle. ebböl következik., hogy az anyaszent egy ház. akit romainak nevezünk., akor a kristus anyaszent egy háza volt, ha ez igy vagyon. a romai Catholica anyaszent egy ház. soha tévelygésben nem eshetik a valoságos anyaszent egy ház soha el nem tévelyedhet. amint már azt meg mutattuk, a mely anyaszent egy ház egy idöben igazán valo volt, minden idökben is alészen., mint hogy a romai anyaszent egy ház. az elött igazán valo anyaszent egy ház volt. tehát mostanában is igazán valo, azt meg mutattuk, hogy az igazán valo anyaszent egyház a kristus igéretire valo nézve, se soha meg nem valtozhatik, se soha el nem veszhet., és hogy minden koron fent fog maradni amaga edgyeségében. és szenttségében, és szüntelen fog tartani. tehát soha nem szabad el válni. attol.

Elegendö bövségel beszéllettünk az anyaszent egyházról. azért. mert ennek adolognak világosan valo ki tétele., egyedül elegendö arra, hogy az eretnekeket, vagy meg térittse, vagy meg gyöze, és a hiveket a hitben meg erösittse., mihent azt el hiszik hogy az anyaszent egy ház. infalibilis. meg nem tsalatkozhatik, már nem szükséges annyira meg visgálni a hit agazatit., a melyre igen kevesen is vannak ollyanok. akik alkalmatosak volnának., elegendö azt meg tudni, hogy mit tanit az anyaszent egyház. bizonyos lévén ki ki abban. hogy csak az igazságot tanittya:.


8. Articulus
Hogy az Anyaszent egy háznak viaskodni kel. az ördög.
a hitetlenek, és a hereticusok ellen.

K. Mivel akristus az ö anyaszent egyházával vagyon. nem kel tehát néki senkivel is viaskodni?

F. Valo hogy az anyaszent egy házával vagyon. mindenkor. sok ellensége volt, de mindenkor gyözedelmes volt. apokolnak hatalmasi mindenkor ellene voltak,, de soha rajta diadalmat nem vesznek, mivel ollyan épület, mely a kö sziklára vagyon épitve. és amelyet sem a szélvész, sem a viz özön le nem rondhattyák.

K Kik ellen kell az anyaszent egy háznak viaskodni?

F. Azok ellen kik az ö kebelén kivül vannak, ugymint az ördögök ellen. a hitetlenek, eretnekek, scysmathicusok ellen. de még ezeken az ellenségeken kivül, amelyek ellen szüntelen kel viaskodni az anyaszent egy haznak., a hivek közül mindenikének kel viaskodni külsö vagy belsö képpen. az illyen viaskodást. kisértetnek nevezik.

K. Miképpen árt az ördög az anyaszent egy háznak?

F Üldözeseket. eretnekségeket támasztván fel ellene. minden mesterségit abban vetvén. hogy mentöl több keresztényeket veszesen ell.

K. Miben vesztik ell. az ördögök a keresztényeket?

F valamely tévelygésben. vagy vétekben ejtik öket, meg gátollyák hogy abbol ki kellyenek, és más ezer féle mesterségekel. a mely csak mind arra valok, hogy öket az Istentöl el válaszák avilághoz kapcsollyák, hogy öket el veszesék.

K Mitöl vagyon. hogy annyi sok számu keresztényeket veszt el az ördög?

F Azért. mert a veszedelmet ugy kerülik el. ha vigyáznak., és szüntelen imádkoznak. ha a hittel elnek. ha minden nap eröszakot vesznek,, ha magoknak. és avilágnak meg halnak. ha csak az Istennek élnek., de kevessen vannak ollyan keresztények a kiknek elegendö erejek. bátorságok.. és hitek volna hogy álhatatosan adnák magokot az illyen féle életre, a mely oly igen ellenkezik az ö hajlandoságokal. sokan közüllök. csak. a mostani kedvekre valo életet szeretik leg jobban., mások vak merö képpen. a jövendö meg térésekel biztattyák magokot. mint ha mentöl inkáb fel gerjesztik az Isten. haragját. annál több részek lenne az ö irgalmaságában., gyakorta magokot meg vakittyák a szines penitentziával. amely meg nem változtattya aszivet, azután a halál el jö. és aveszedelem követi.

K Az eretnekek mi képpen tamadnak fel az anyaszent egy ház ellen.?

F Ellene álván tanitásának. a szent irásnak rosz ertelmet adnak, hogy tévelygéseknek kedvezenek, tanitván azt hamisan hogy az anyaszent egy ház meg romlott. és hogy azt el kel hadni.

K. Soké az eretnekségeknek számok?

F A keresztényi vallásnak kezdetitöl fogvást, mindenkor kelletett az anyaszent egy háznak viaskodni az eretnekek ellen. és mindenkor is kelletik., mert szükség hogy hasonlások legyen köztetek. mondgya szent pál. 1 Cor. 11. 19.

K. Miért engedi meg az Isten hogy az eretnekek fel támadgyanak az anyaszent egy ház ellen?

F Sok okokra valo nézve. a mellyek mind az ö dicsöségére. és hasznara válnak.

1. Hogy meg mutassa az ö igasságat azokon kik el hadgyák. az igazságnak részit.. és az ö irgalmasságát azokon kik abban meg maradnak álhatatosan.,

2. hogy meg probállya az illyen szélvészekben. azokot. kik állandok a hitben, és meg külömböztesse öket azoktol. a kik nem állandok. 1 Cor. 11. 19.

3 Hogy a békeséges türésre, és a szeretetre okot adgyon az anyaszent egy háznak, és hogy meg szentellye valasztatit.

4. Hogy jobban meg világositassék. avallasnak igazsága. és a szent irások., mivel az Anyaszent egyháznak egy hit agazattya nintsen, amely ellen valamely eretnek ne tanitot volna

5 hogy a pásztorok vigyázobbak legyenek, és nagyob gondviselésel tarttsák meg a hitet:

6. hogy a traditiok. világosabban ki nyilatkoztassanak. erröl fogunk még bövebben beszélleni.

K. Az anyaszent egy ház. mi formában. áll ellene az eretnekeknek.?

F Elejekben tévén. mindenik hitt ágazatnak., a szent irásbol, és atráditióbol valo, valoságos rendét. elejekben tészi, az kristus igéretire valo nézve. az anyaszent egy háznak meg tsalatkozhatatlanságát. és állandoságát. és azt meg mutattya., hogy minden uj vallást. hamisnak kel tartani, csak egyedül. amaga ujságáért.

K Az anya szent egy ház. gyözedelmes lészené mindenkor eretnekeken.?

F Igen is. mert a szent lélek által. igazgattatván, fundámentuma, és oszlopa az igazságnak., és mint hogy a régi eretnekségeken gyözedelmet vett. az a példa. bizonyosá tészi. hogy az ujjakon is azon gyözedelmes lészen. 1 tim. 3. 15. s. aug. supr. ps. 57. num. 16.


9 Articulus
Hogy kik voltanak azok az eretnekek. és scysmathicusok.
kik az anyaszent egy ház ellen tamadtanak mind ez ideig.
micsoda Conciliumok kárhoztatták azokot és a szent
Atyák. közül. kik irtak ellenek.

K kicsodák azok az eretnekek és scysmathicusok, kik az anyaszent egy ház ellen támadának.

F. Igen sok volna mind azokot különösön elé számlálni, hanem csak aleg nevezetesebbeket hozom elé. saeculumonként. és hogy kikel iratot az Isten ellenek.

Az Elsö saeculumban.

Még az apostolok idejében sok eretnekek támadának. azok közül leg nevezetesebbek valának, simon mágus. menander. a nicolaisták. Cerintusok, és az ebionisták.

Simon mágus azt tanitotta. hogy a szent lélek ajándékit pénzen meg lehet venni., a simonia név ettöl eredet., amely nevet azokra szokták adni, akik a szent dolgokot el adgyák. vagy meg veszik., ez Istennek akará magát üsmértetni. minden ottsmányságokot követet. és tanitot ezt meg szégyenitté, és a földre veté szent péter. imádsága által.

Simon magusnak sok tanitványi valának. a leg nevezeteseb, menánder: ez üdvezitönek akará magát tartatni. keresztelt is másokot, a mely kereszttségnek. csudálatos hasznait mondotta. példának okáért, hogy a kiket ö meg keresztel. azok se meg nem halnak. se meg nem vénülnek, s.justi. apolog 2. tertul. libr. de anima. Cap 50.

A nicolaisták, sokakban követék simon magust. sokan azt tartották., hogy ezeknek fejek volt nicolaus. edgyik ahét elsö diaconusok közzül, de a nem bizonyos.

A Cerintusok, és az ebionisták a több hamis tanitások közöt, ök mérék leg elsöben tanitani hogy a kristus nem volt Isten. ugyan erre valo nézve is irá szent. János az évangyeliumát. szent hieronimus mondása szerént.

Mind ezen eretnekek ellen. vagy magok az apostolok. vagy más apostoli emberek irtanak.,

A 2 dik saeculumban.

Ebben a saeculumban több eretnekek támadának., aleg nevezetesebbek ezek. A saturninus. és a basilides tanitvánnyi, a gnosticusok, valentinianusok. marcioniták, és a montanisták.

A saturninus. és abasilides tanittvánnyi, csak a simon magus. és a menander tanitvánnyi valának., saturninus volt elsö a ki kárhoztatá. a lakadalmakot. és aházaságot., basilides méré leg elöször, azt tanyitani. hogy a kristus nem valoságos emberi testet vett volt fel., és hogy nem valojában. feszitetet fel, Ezek ellen irtak. szent Ireneus. szent kelemen alexandriai pap.

A montanistaknak feje vala a phrigyiai montánus. ez azt akarta hogy ötet. szent lélek gyanánt tekinttsék, és két rosz életü aszszonyokot hordozván magával., azokal jövendöltetett., a másodszori házaságot tiltotta., arra akarta ahiveket kötelezni hogy három nagy böjtöt tarttsanak., akik csak egyet tartottak azapostolok rendelése szerént., azt tanitotta. hogy sok ollyan vétkek vannak, a melyekre nincsen az anyaszent egy háznak hatalma hogy meg bocsassa., tertulliánus. akinek oly fényes elméje vala, nyomorultul esék amontánisták eretnekségében. noha ö nagy okoságal irt volt. az eretnekek. ellen.

A 3 dik saeculumban

Eben a saeculumban támadának a novatianusok, a sabelliánusok, a paulianistak. a manicheusok, és az oregyénisták.

A novátius eretneksége azért kezdödek., hogy nem ötet választák pápának, hanem szent Corneliust, ez azt tanitá. hogy a kereszttség után tett nagy vétkeket. az anyaszent egy ház meg nem bocsáthattya

Ez ellen irának, szent Cypriánus. szent ambrus. szent basilius egy nehány Conciliumokban Condemnáltaték.,

A mánisták azt tartották hogy két féle kezdet vagyon. az egyik jó. a másika rosz, hogy minden embernek két lelke vagyon, azegy jó, amásika rosz. aházaságot tiltották, azt tartották. hogy a kristusnak nem volt valoságos teste. tagadták az embernek szabadságát., az eredendö vétket, a kereszttségnek szükséges voltát. ugy a hitnek is., szent agoston mánichéus léven, meg keresztelkedése, és meg térése után. sokat ira ellenek.

Az orégenisták azt tarttyák., hogy origénes lett volna kezdöjök. a ki is leg tudosab és hireseb volt abban az idöben, és aki felöl azt irják. hogy soha senki sejobban nem irt. senem beszélt mint ö, a midön jól beszélt, se soha senki se nem irt senem beszelt roszabul mint ö. ubi bene nemo melius. ubi male nemo pejus. azal vádolták. ötet, vagy a tanittványit. hogy ezeket tanitották volna. hogy a kristus lelke meg edgyesült volna az igével., még meg testesülése elött. hogy az embernek lelke meg volna még a test fogantatása elött. hogy a kristus nem csak az emberekért holt meg. hanem még az ördögökért is. és hogy apokol béli kin. nem lenne örökös. némely theologusok azt tarttyák. hogy ezeket nem maga origenes tanitotta volna. hanem valamellyik a tanitványi közül. ezek ellen irt. szent hieronimus. szent epiphánus.

A 4 dik saeculumban

Ebben az idöben támadának. a donátisták., az áriánusok. a macédonisták., a messalianusok. a luciferisták. az apolinaristák. a priscilianisták. ajovinianisták.

A donatisták illyen formában kezdödének. áfrikában vala, egy donátus nevü püspök. majorinust szentelé Carthagobéli püspökké, noha a szabot rend szerént. választatot volt ceciliánus püspökké. mensurius halála után. ez a meg hasonlás pedig attol kezdödék. hogy ceciliánus archidiaconus lévén. még mensurius idejében. edgy nagy uri aszszonyt és gazdagot., meg feddé arrol. hogy miert tisztelné olyan martyrumnak a reliquiaját., a melyre még az anyaszent egy ház szabadságot nem adot vala., azt a tiszteletet pedig az aszszony. a Communio elött szokta vala cselekedni., az aszszony ezen igen fel indula, és fel tevé magában a boszu allást. Ceciliánus püspöké tétettvén. az aszszony annyit mesterkedék ellene, hogy sok penzivel. ki téteté. és majorinust téteté helyében. ennek halála után. egy donat nevüt. választának helyiben. ugyan ez is kezdé azt a veszedelmes. és sokáig tarto eretnekséget.

A donátisták. azt tanitották hogy a kereszttség az anyaszent egy házon kivül nem jó. és hogy másodszor meg kel keresztelni az eretnekeket., hogy az anyaszent egy ház csak az ö társaságokbol áll. erre az okra valo nézve, afrikában mindenüt. ahol lehete. magok közül valo püspökököt és papokot rendelének., minden féle kegyetlenségeket. és szenttség töréseket követének a templomokban., a melyeket, eröszakal veszik vala ell acatholicusoktol., ugy történék egyszer. hogy a szentelt ostyákot az ebeknek veték. a kik is nagy dühöségel. reájok rohanának. a pápa Conciliumot tartván romában. a Concílium ezeket Condemnála. 313.

Az áriánusok az anyaszent egy ház ellen támadván, nem kevesebb kárt okozának. árius. alexandriai pap volt. akristus ellen kezde tanittani. mondván. hogy az ige nem volna egy örökségiben, és állattyában. az Attyával. ebböl következik hogy az ö tanitások szerént. akristus nem volna valoságos Isten., az áriánusok, atöbb eretnekek szerént, sok részre oszlának. de abban meg egyesültek. hogy mindenik rész az anyaszent egy ház ellen vala., az ö részekre nagy hatalmasuak kezdének állani, azert igen meg erösödének. kegyetlen üldözéseket is támasztának., de végtire. meg szégyenitetének. és az ígazság diadalmasá lett. Ezek ellen irának. szent alexander, az alexándriai püspök. a nagy szent Athanásius. szent ambrus, szent ágoston. Ezek ellen tartaték. a Niczeai elsö Concilium generalé. Anno 325.

Az. 5.dik. saeculumban.

Ebben az idöben támadának, a pélágiánusok. semi pelágiánusok. a nestoriánusok.,

Pelágius, és Celestius valának kezdöi a pélagistáknak., ezek mind a ketten angliai barátok valának, ezek azt taniták., hogy ádam, vagy vétkezett, vagy nem vétkezet volna, de meg kelletett volna halni., és hogy az ö vétke, csak néki ártot egyedül. hogy a gyermekek nem születnek eredendö vétekben., erre valo nézve. a kereszttség nem volna szükséges az üdveségre. meg töb illyeneket. Ezek ellen sokat irt sz. hieronimus, A nestoriánusnak feje volt Nestorius. Constancinápolyi pátriárcha. ez azt tanitá. hogy a kristus nem volna a maga személyiben Isten. az Istennek tsak fogadot fia volt.. és azért. el mondhatni. hogy a Boldogságos szüz, nem volt Isten annya, mivel a fia maga személyiben nem volt Isten ez ellen ira szent Cyrillus. az alexandriai pátriarcha.. ezt a tanitást. elsö Celestinus pápa Condemnálá,. az ephesusbéli harmadik Concilium generale. hasonlot cselekedék. Anno. 431.

A 7.dik saeculumban.

Ebben az idöben támadának a monothelitak, pauliciánusok,

A monotheliták azt tanitották. hogy noha két természet volt is akristusban., mind azon által., csak egy cselekedet, és egy akarat volt benne. amely cselekedet. és akarat Isteni volt. ezért neveztetének monothélitaknak. ezek ellen irtak Elemosinarius szent jános. alexandriai pátriarka. sophronius. ajérusálemi pátriarcha, és ezeket Condemnála. a harmadik Constancinapolyi. és hatodik Concilium generale 680.ban.

Mahumet is ebben a saeculumban kezdé hírdetni, a maga fele sidobol., fele kereszténységböl., és más imit amot ki szedegetet vallását., azt mindenek tudgyák. hogy menyire el terjedet ez a vallás., az Isten azt meg engedte. a keresztények büntetésire.

A 8 dik saeculumban.

Ebben a saeculumban. leg föveb eretnekek, az Iconoclasták valának, ekképen hivatattanak. mert a képeket kezdék rontani,. és az ellen atisztelet ellen támadának. a melyel tisztelte mindenkor az anyaszent egy ház, a kristus keresztit. képeit. és a szentekét., leo Görög császár kezdé oltalmazni ezeket az eretnekeket, és az utánna valo két görög császárok. hasonlo képen oltalmok alá vevék, és ezek nagy rendeletlenségeket vivének végben, második gergely pápa. és ö utánna valoi, ellent allának ennek az eretnekségnek. hasonlo képpen. szent germanus., a Constancinapolyi patriarcha. és az Istenes Irénéa Csaszárné idejében. a második niceai. és hetedik Concilium Generalé. Condemnálá ezt az eretnekséget. Anno 787.

A 9 dik. saeculumban.

Photius. és Scotiai Janos. valának leg nevezetesebbek. atöbbi eretnekek közöt. kik ebben az idöben fel támadának.,

Photius. igen nagy tudományu. és nagy elméjü vala, ö még világi lévén. a valoságos Constancinápolyi patriarchát. szent ignatzot. a székiböl ki téteté. és magát szentelteté helyében., mind ollyan püspökökel. akik excommunicatusok valának., elsö nicolaus pápa. ezt meg tudván. exCommunicalá photiust, de ö nem csak meg veté az ex Communicatiot. de hanem még. nagy kevelységel apápát exCommunicálni akará., azután igen kezde irni a romai anyaszent egy ház ellen, és azt tanitta. hogy a szent lélek. nem származik a fiutol, holot ez ellenkezik. az anyaszent egy ház tanitásával. Basilius Császára lévén. Conciliumot hirdete, a mely negyedik Constancinápolyi. és nyolczadik Concilium generale. Anno 869. a mely Concilium photiust le tevé. és exCommoniCálá, azután szent Ignatzot viszá tevé székiben. de tiz esztendö mulva. szent Ignátz meg halván. photius. ismét apatriarchai székben helyhezteté magát ugyan a Csaszár segittségivel., a pápa is Confirmalván. választatását. valoságos patriarcha volt. de ismét tanitásával. a romai anyaszent egyház ellen támadván., erre valo nézve. apápa. a letételnek sententiáját adá ki ellene, a melyre. leo. a basilius Császár fia., photiust a szekböl ki veté. és egy klastromba záratá. a hol meg holt.

Scotiai jános kezdé eretnekségit. Carolus Calvus alat. és tanittani kezde. a predestinátiorol. és az eucharistiárol.

A tizedik saeculumban semmi ujj eretnekek nem támadának.

A 11 dik saeculumban.

Ebben a saeculumban támadának az uj manichaeusok, és michael Cerularius.

Michael Cerularius. Constantinápolyi pátriarcha lévén. 1043.ban. kezde irni a deák anyaszent egy ház ellen. legg inkáb ezekel vádolá. 1. hogy kovásztalan kenyeret szentelne meg. 2. hogy meg fojtot hust ennének. 3 hogy a szakállakot el beretvállyák. 4. hogy szombaton böjtölnek, 5. hogy a nagy böjtnek elsö hetin hust esznek. 6. hogy nicéai symbolumhoz ezt a szót tették. filioque. az anyaszent egy ház akarván. azzal meg értetni, hogy a szent lélek. az atyátol. és a fiutol szarmazik. de ö ezt véteknek tartá lenni. 7. hogy a Deák anyaszent egy házban. miért szabad. két egy testvér atyafinak, két egy testvér, leányokot elvenni. 8. hogy a békeségnek csokját. a mise alat. a Communio elöt. adgyák egy másnak. 9. hogy miért nem éneklik az alléluját. nagy böjtben., meg több illyen csekély okokbol szakada el agörög anyaszent egy ház.

Kilenczedik leo pápa. minden tehettségivel, azon vala hogy tévelygéséböl visza hozhatná. michael Ceruláriust. arra valo nézve követeket is külde Constancinápolyban: a kik közöt elsö vala atudos humbertus Cardinalis. de silvae Candidae.. a kiket nagy tisztelettel fogadá. monomachus császár. a követek Conferentiát tartának apátriárchával. de viszá nem hozhatván ötet. azért a szent sophia templomában exCommunicálák., a pátriárcha is nagy kevélységel exCommunicálá a követeket. és apápát., a CSászár ki küldé székiböl a pátriarchát, mind azon által. már igen el terjedet vala közöttök az el szakadás. noha valának még az görögök közöt ollyan anyaszent egy házak. akik még a következendö saeculumban is aromai anyaszent egy házal. egyeségben valának. ezen idötöl fogvást tart a scysma a Görög anyaszent egy házban.

A 13 dik saeculumban.

Az albigensesek, noha az elébbeni saeculumban támadtanak fel. de ebben is tartának. és atöbbi közöt. ezek valának. leg inkáb el terjedve, Circum celliones flagelantes. fraticelli, mind ezek. egy kevés ideig, haboruságot indittának az anyaszent egyházban.

A flagelánsok, a közönséges népnek. áitatoságábol kezdödének, de végtire. 1260 ban. eretnekeké lének,. olasz országban sokan esze gyülvén. processio formára jártak az uttzákon., ezek övig mezitelenek lévén., nagy keménységel disciplinázák vala magokot, erre valo nézve. elinte mindgyárt sok bünösök meg térnek vala., de vígtire azt kezdék hirdetni, hogy senkí büneinek bocsánattyát nem veheti hogy ha csak az ö társaságokban nem mégyen. és noha ezek. világiak valának, mind azon által. ollyan szabadságot adának magoknak., hogy egy másnak meg gyonván. egy mást fel is oldozták bünökböl, ezek német országban is el hatának

A 14. dik saeculumban

A turlupinusok. és joannes. viclavus., kezdék háborgatni az anyaszent egy házat.

A turlupinusok. ígen ocsmányok valának. ezek a delphinátusban. és sabaudinában kezdödének, ezek mindenek elöt mezitelen jártanak, de nem tartának sokáig. mert a birák. ellenek fel támadának. és a tüzre itélték mind azokot akiket meg kaphattak.

Joanes viclavus. ánglus pap volt. ez sok tevéllygéseket tanitta. az Isten, akristus. az anyaszent egy ház. és a szenttségek ellen. esokakban elöl jároja volt Cálvinusnak. mondám hogy sokakban, és nem mindenben, mert nem tiltá a penitentziának., bérmálásnak szenttségeit. se az utolso kenetet., se amisét. se a szentekhez valo imádságot. ezt angliában egy nehány Concilium Condemnálá. devegtire. a Constanciai Concilium generale. 1414.

A 15 dik saeculumban.

Joannes husz.. e cseh. országi pap vala., és a prágai universitásnak rectora. elett kezdöje. a hussitáknak., ez a viclavus. tévelygésit kezdé tanittani. és azokhoz magátol is ada, ezt a Constánciai Concilium generále. Condemnálá. de nem akarván engedelmeskedni., a világi birák kezekben adatván, törvényt láttanak reájok. és elevenen meg égeteték.

A 16 dik. saeculumban.

Ebben a saeculumban, sok ellenségi támadának. az anyaszent egy háznak, ugy mint. luthérus.. Carlostád. zuinglius. oecolámpádus. meláncthon. bucérus. osiándres. brentius. az uj keresztények., Calvinus, az antitrinitáriusok, a sociniánusok.

Mind ezeket egy nehány szor Condemnálta. a szent szék. és a tridentinumi Concilium generalé. a mely 1545.töll. 1563 mig tarta.

Nem szollunk ezeknek az eretnekeknek tanitásokrol. azokot mindenek. tudgyák.


10 Articulus
Az Anyaszent egy háznak, a kebelében élö, rosz keresztények
ellen valo viaskodásárol.

K. Az Anyaszent egyháznak. csak az ördögök. apogányok., sidok, eretnekek. és scysmathicusok ellen kellé viaskodni?

F. Már azt meg mondottuk. hogy a rosz keresztények ellen is kel viaskodni.

K A rosz keresztények. mi formában támadnak az anyaszent egy ház ellen?

F. A midön. el fajult rosz erkölcsökel meg gyalázák, amidön okai lésznek annak., hogy rosz magok viselésekért. az Istennek szent nevét. káromlani fogják. ahitetlenek, és az Istentelenek.

2. A midön, gyalázásokol. csufságokal., fenyegetésekel. rosz példájokal., rosz tanácsokal. hizelkedésekel., avaloságos. hiveket. az Isten uttyárol el fordittyák.

K A rosz keresztényeknek el fajulttságok. hogy okoza. az Isten szent nevének. karomoltatását. a hitetlenek, és az Istentelenek közöt?

F. A midön a hit nélkül valok. és az Istentelenek, az anyaszent egy háznak tulajdonittyák, a különös embereknek meg romlásokot., azt hozván ki abbol, hogy az Isten el hagyta az anyaszent egy házát.

K Az anyaszent egyház mi formában oltalmaza magát az illyen rosz keresztények ellen.

F belsö suhajtozásival., imádságival. oktatásival. büntetésivel. jó példa adásával.

K soké a rosz keresztényeknek számok.?

F sokal több. mint ajoknak számok.. a veszedelemre vivö széllyes uton. mindenkor többen jártanak, és fognak is járni, kevesen jarnak. az életre vivö keskeny uton. matth. 7. 13.

K Micsoda gondolattal kel lennünk. a sok számu. rosz keresztényekröl, és a kevés számu jókról?

F. ollyanal., hogy ha ugy élünk mint a sok számuak, az évangyélium szerént, minden bizonyal aveszedelemnek uttyán vagyunk., a mint is. aveszedelem uttyan vagyunk ha a világ szerént élünk. hogy ha az érzégenység. arosz kivánság. és a kevelység uralkodik rajtunk., ennél az igazságnál, semmit gyakortáb nem mond az uj testámentum., nagyob része pedig a keresztényeknek. a világ szerént éll., és csak azt keresik., hogy rosz kivánságokot bé töltthessék; tehát nagyob része közüllök, a veszedelem uttyán jár. ez iránt magunkot meg vakithattyuk., de az igazság magában csak meg marad.

K Mi tarttya az anyaszent egyházat, anyi sok számu viaskodási közöt,?

F. A kristus Jésus, aki azt tarttya, és igazgattya, az anyaszent egy haznak közepette léven. ugyan. azt. vezéreli. és segitti szent lelke által. a mint már ezt bövön meg mutattuk.


11 Articulus.
Az Anyaszent egyháznak. hasznairol.

K. Mellyek. az anyaszent egy háznak, hasznai?

F. Azok a hasznok. vagy közönségesen az egész anyaszent egy házat tekéntik. vagy különösön. az ö tagjait.

A hasznok melyek közönségesen az egész anyaszent egy házat tekentik. ezek., az Edgyeség. szenttség. közönséges, Apostoli.

A hasznok melyek különösön az ö tagjait tekéntik, azok. vagy ezen életre, vagy a más életre valok.

Azok, melyek. ez életre valok., a szenteknek edgyeségit, és bünöknek bocsánattyát illetik.

Azok, mellyek a más életre. valok, a dicsöséges fel támadást. és az örök életet illetik. már azt meg magyaráztuk. hogy. mi légyen a szenteknek egyessége. a többit is meg magyarázuk.

El fogjuk kezdeni a bünöknek bocsánattyán, amely ezen életet tekinti. és minek. elötte. szóllyunk a feltámadásrol. és az örök életröl. meg fogjuk magyarázni. azt. amit arrol tudunk. hogy mi fog következni közönségesen az anyaszent egy házal. és különösön minden emberel. minek elötte mindenek bé tellyesedgyenek., a mely atesteknek fel támadások elött lesz meg.

K Az anyaszent egyháznak mindenik tagja. különösön nem részesülé. azokban a hasznokban, melyek az anyaszent egy házat tekintik közönségesen.?

F. Mindenik tagg részesül. azokban ahasznokban, de nem egészen,. hanem valamely resziben

Magyarázat

Mindnyájan a hivek. az anyaszent egyháznak egyeségéhez tartoznak, amint már azt meg mondottuk, de csak egyedül. atest nem vesztheti el sohais azt az egyeséget., különösön a tagok attol el szakadhatnak, hasonlot mondhatunk az anyaszent egyháznak szenttséges voltárol., az anyaszent egy háznak minden tagjai a szenttségre hivatattak., de mindnyájan nem szentek., és akik azok, abbol le eshetnek. csak éppen az anyaszent egyháznak teste. nem éshetik soha. tévelygésben. ezek ollyan hasznok. a melyekben mindenik tagg részesül. de valojában. és maradandó képen., azok csak az anyaszent egyhaznak testét illetik. amint már azt meg bizonyitottuk ide fellyeb.


12 Articulus.
Hogy a bünöknek bocsánattya legelsö út. amellyek által:
részesülünk, az Anyaszent egyháznak hasznaiban.

K. Micsoda modokkal részesülünk mi az anyaszent egyháznak hasznaiban.?

F. A bünök bocsánattyának modgyával, mely igen nagy haszna az anyaszent egyháznak.

Magyarázat.

Mi mindnyájan az Isten haragjában születünk, az ördögnek rabságában. midön pedig akristus akereszténységre hiv bennünket., akor nem talál egyebet mi bennünk a véteknél. és a meg romlotságnál, nem is lehetnénk tehát ígazak, se az anyaszent egy háznak tagjai, az Istennek fiai, se akristusnak attyafiai, hogy ha nem vennök büneinknek bocsánattyát., a bünnek bocsánattyát az ö neve által veszik mindnyájan kik ö benne hisznek act. 10. 43.

Az Isten leg elöször a bünnek bocsánattyát a kereszttségnek szenttségében adgya meg, szent pál mondása szerént akristus meg szentelte az anyaszent egy házát; meg tisztitván viznek feredöjével. az igének általa. eph. 5. 26.

De mint hogy az Isten szabad ajándékival., meg bocsáthattya a vétket. csak magátol., és a kereszttségnek külsö fel vétele elött is, ugyan igy is cselekeszik azokal. kik martyrumságot szenvednek kereszttségek elött., vagy akik. meg halnak. erös kivánságal kivánván. meg kereszteltetni.. abünnek bócsánattyát akár mely formában. engedgye meg az Isten. de atellyeségel szükséges., A kristus ö magat adta érettünk, hogy meg valtana minden hamiságtol, és tisztittana magának kivalt képen valo népet.jó cselekedetekre igyekezöt. tit. 2. 14.

A bünnek bocsánattya maga az a nagy haszna az anyaszent egy háznak., mivel csak egyedül az anyaszent egy háznak adta a kristus azt a hatalmat., hogy meg bocsáthassa a vétkeket, és csak az anyaszent egy házban lehet abünnek bocsánattyát venni., mivel az anyaszent egy házon kivül nincsen üdveség. és azok a kik az ö kebelében nintsenek. bünök botsánatyát nem vehetik. ha tsak tagjaivá nem lesznek

K Honnan tudgyuk mi azt hogy a kristus hatalmat adot az anyaszent egy háznak, abünnek bocsátására?

F A kristusnak maga szavaibol., aki hatalmat adot az anyaszent egy házának a szenttségeknek szolgaltatására., a mellyek által. azt tudgyuk. akristustol, és az apostoloktol, hogy a bünök meg bocsátatnak, még erröl bövebben fogunk szollani ezután.

K Hogy tudgyuk mi azt hogy csak az anyaszent egyházat illeti ez a hatalom?

F Azt tudgyuk, hogy a kristus az anyaszent egy háznak adta ezt a hatalmat. ezen kivül, a senkinek nem adatott. s. aug. manua. ad laur Cap 64. lib 1.

K. De nincsené a meg irva., hogy csak az Isten bocsáttya meg a bünököt?

F. Mikor az anyaszent egy ház bocsáttya meg a bünököt. akor mindenkor az Isten bocsáttya meg, mivel az anyaszent egy ház., az ö nevével munkálodik. az Isten ministeri vagyunk.. mondgya szent pál. és az ö hellyit tarttyuk. eph. 6 20.

K Mind azoknak., kik az anyaszent egyház tagjai: vagyoné hatalmok a bünt meg bocsáttani?

F Nincsen. mivel csak egyedül. az apostoloknak adta a kristus ezt a hatalmat, az apostolok a püspökökel közlötték. és a püspökök apapokal.

K. Az ollyan papoknak, kik halálos vétekben vannak., vagyoné hatalmok a bünt meg bocsátani, mivel ökk is. bünben vannak.?

F Igen is; és az anyaszent egy ház. Condemnálá a donatistákot, a 4 dik saeculumban, kik ezel ellenkezöt tanitottanak.

K. Miképpen bocsáttyák meg a papok. a vétkeket?

F. A kereszttség, és a több szenttségeknek ki szolgáltatásában. a mely szenttségekhez. a bünnek bocsánattya, vagyon ragasztva.

K. szükségesé. az anyaszent egyháznak szolgaihoz folyamodni. hogy akár minémü véteknek bocsánattyát vehessék?

F. szükséges az eredendö, és a halálos vétekért. de nem a bocsánando vétekért., mert bocsánatot nyerhetnek a bocsánando. vétekért. az imádság, az áldozat., abőjt, a töredelmeség., és a jó cselekedetek által.

K Mit értesz azon, a midön azt mondod. hogy a bünök meg bocsátattak?

F. Azt értem, hogy azok meg bocsátattak, és el töröltettek.

Magyarázat

Cálvinus azt mérte tanittani. hogy a mikor az Isten avétket meg bocsáttya., egyebet nem cselekszik hanem hogy azokot vétkül nem tulajdonittya., ámbár azok a vétkek fent legyenek is. de az Isten azokot meg nem bünteti.

De az Anyaszent egyház. mindenkor azt hitte szent pálal. hogy az Isten azért nem tulajdonittya. nékünk a vétkeket, a midön azokot meg bocsáttya, mert azokot valoságal. el törli., ugy hogy azok nincsenek fent azö szemei elöt, és hogy ha azokot meg nem bünteti azután. azért vagyon. mert azok már nincsenek, mivel micsoda. részesülés lehet. mondgya szent pál. a hamiság. és az igasság közöt. ami sziveink a kereszttség által. az szent lélek templomivá lesznek.. akristus azokban lakozik miképpen lakoznék tehát. akristus. és az ö szent lelke. ollyan szivekben, a melyekben a vétek lakozik., az igaz tehát, hogy az Isten nem azért az okért. nem tulajdonittya nekünk a meg bocsátot vétkeket, mert azok el vannak rejtve. és fedezve. hanem. azért. hogy azok el vannak töröltetve. és nincsenek fent azután. s. aug. serm 2. supr. ps. 31. num. 9.

K. A mi érdeminkért bocsáttattnaké meg a mi vétkeink?

F. A kristus érdemlette meg egyedül. halála által büneinknek bocsánattyát, mi magunktol semmit nem érdemlünk. és mindenért, a kristusnak tartozunk,

K. A bünnek bocsánattya. micsoda változást. cselekeszik mi bennünk?

F. A szent lélek sziveinkben jö lakni, és bennünket az Isten fiaivá, és a kristusnak örökös tarsaivá tészen. rom 8. 17. Conc. trid. sess. 6. de justification. Cap 7.

K. A midön egy szer a bünnek bocsánattyát. vettük, vagyoné még szükségünk. azután is arra a kegyelemre.?

F. Igen is vagyon. mind addig a még élünk. mert a mi gyarloságunk minden nap sok számu vétekben ejt bennünket., a mellyekért szükségünk vagyon arra. hogy az Isten nékünk meg bocsásson, ugyan ezért kel néki minden nap mondani, bocsásd meg a mi vétkeinket. miképpen mi is meg bocsátunk ellenünk vétetteknek.

Mind ezeket bövebben meg fogjuk magyarázni. a midön a szenttségekröl fogunk szollani.


13. Articulus.
Hogy a hivek közül. mindenikének.. min kel által menni,
minek elötte az örök életet el érje. és leg elöször
a halálrol., mely közönséges minden emberekel.

K Micsoda. a halál.?

F A léleknek. a testtöl valo meg válása, a mely büntetést lehetetlen el kerülni, a vétektöl fogvást. s.aug serm. 2. supr ps. 48. num. 2.

Azt mondám. hogy a vétektöl fogvást., mivel az ember nem ugy teremtetett volt hogy meg halyon. és a halál az olta lett el kerülhetetlenné. a míolta a vétek meg rontotta a természetet. rom. 6. 23.

K. Micsoda gondolattal kel lennünk a halálrol?

F. Azt tudgyuk hogy minden bizonyal. mindenikünknek meg kel halni. azt pedig nem. tudgyuk. hogy mikor, mi formában, vagy talám hirtelenül történik., azt is tudgyuk hogy csak egy szer halunk meg., és a mely halál nem keresztényi; azt nem lehet helyre hozni. mivel ahalálon áll. az örökké valo boldogság. vagy az örökké valo kárhozat, szükséges tehát. valojában készülnünk ahoz a rettentö. szem pillantáshoz. de idején kel ahoz készülni, mert ámbár bizonyosan tudnok is hogy nem történik hirtelenségel., de azt minden nap láttyuk. hogy a betegség. nem engedi ahoz ugy készülni a mint kellene., az öregségre halasztani a készületet. a bizonytalan idö. az Isten is akor el hagyhatná az embert s. aug. supr ps. 38. num. 19.

K Miképpen kel a halálhoz készülni?

F. Meg kel valojában visgálni alélek üsmeretet, el kel rendelni mind a lelki, mind a világi dolgokot, és valoságos keresztényi életet kell élni.

K. Edgy valoságos kereszténynek irtoztatoé ahalál?

F. De söt még kivánatosnak kellene néki lenni, hogy ha a keresztények ugy élnének a mint kellene élniek, és ha csak a mostani életet tekintenék, szent pál szerént. legg nyomorultabbak volnának mindeneknél.; örömel kel hát nékik azt az orát tekinteni. amely végit veti nyomoruságoknak., bé vivén öket abban aboldogságban. a melynek reménségiben áll minden vigasztalások eföldön. 1 cor. 15. 19.

K Nem csak egyedül. az apostolokra., és a hellyekben lévö egyházi szolgákra kellé érteni. szent pálnak ezt a mondását., hogy mindennél nyomorultabbak volnánk, hogy ha csak. a mostani életet tekéntenök?

F. Azt lehet érteni minden keresztényekre., mert minden valaki keresztényi életet akar élni, annak minden világi kivánságokot el kel hadni. és csak Istenért kel élni, magának ellene kel mondani, ellene kel állani arosz kivánságoknak, szokásoknak., meg kel gyözni az akadályokot. a melyek minden felöl támadnak, el kel szenvedni az emberek üldöztetéseket. gyülölségeket. csufságokot., káromlásokot, gyalázattyokot., eröszakoskodásokot, meg kel magát alázni. és mindent el szenvedni. inkáb, hogy sem mint igasságtalanságban élni, mind ez igen nehéz atermészetnek. de mint hogy más boldogab életett remél., az a reménség meg segitti és meg vigasztallya avaloságos keresztényt. mert másként nyomorult volna, és leg nyomorultab az emberek közöt.

szent Agoston nagy bölcsen mondgya, hogy az aki nem ohajttya. az más életben valo boldogságot., és aki ezen eletnek boldogságában veti bizodalmát, a kárhozatos állapotban vagyon. ez a mondás meg egyezik. az ábrahám rosz gazdagnak valo mondásával: s. aug. supr ps. 148. num. 4. luk. 16. 25.

K Rosz kereszténynek kellé tartani az ollyat a ki fél a haláltol?

F. Azért félni ahaláltol. hogy el választ. e földön levö javainktol. és gyönyörüséginktöl, amellyekel élnénk. örökké ha lehetne. e közönséges, de igen meg romlott gondolat., de a természetnek gyarloságabol félni ahaláltol., arra a kristus kivánt példát mutatni vigasztalásunkra. szabad ahaláltol félni azért, hogy ami büneinket meg tekintvén. bizonytalanok vagyunk holtunk után valo allapotunkrol., de mind azon által. a hittel. és az Istenben valo bizodalomal. erösittsük meg magunkol; az Istent meg bántanok, hogy ha alázatoságal, penitentzia tarto lélekel, és áldozatul nem vennök tölle a halált. st aug. serm 306. n. 4. de diversis

K. kicsodák azok. akiknek leg irtoztatobnak tettzik ahalál.?

F. Azok. akik vétekben éltenek, és penitentziát nem tartottak, kik evilágot mindenkor szerették. kik a földhöz ragaszkodtak. és azal meg elégednek, nehéz azt el hadni amit szeretünk, de ketelenek leszünk akor azt el hagyni. és azt ollyan állapotban. a melyben minden irtoztatonak láttzik. st. aug. serm. 1 supr ps. 36. n. 1.

K Mit kel cselekedni hogy el kerülhessük ezt a rettegést?

F Borullyunk idején az Isten irgalmoságanak lábaihoz penitentziát kel tartani., valoságal kel munkálodni azon hogy el lehesen kerülni azt a nyomoruságot, amelyel fenyegeti Isten a hamisakot, ezekel a szokal.,

Hittalak, és nem akartátok, ki terjesztettem kezemet., és nem volt a ki nézné. meg utáltátok minden tanácsomot. és dorgálásimot el henyeltétek. én is nevetek ati veszedelmeteken, és meg csufollak. midön rajtatok történik a mitöl féltetek, midön reátok rohan hirtelen anyomoruság. és a veszedelem mint a szélvész érkezik. midön reátok jö aháboruság., és a szorongatás; akkor segittségül hinak engem, és meg nem halgatom, reggel fel kelnek, és meg nem találnak engem. azért hogy gyülölték az oktatást. és azur félelmet bé nem vették és nem engedtek tanácsomnak, és rágalmazták minden feddésemet. azokáért az ö élettyek gyümölcsit fogják enni. és az ö tanátsokal meg elégitetnek. prov. 1. 24.

Azt el hihettyük. hogy eza fenyegetö jövendölés. minden nap bé tellyesedik sok számu keresztényeken., de jaj annak a ki erröl nem gondolkodik. vagy magát meg nem jobbittya.

K. Miért akarta Isten. hogy a mi utolso oránk bizonytalan lenne?

F Azért hogy mindenik orát ugy tekénttsük. mint utolso oránkot., és hogy az illyen gondolat bennünk vigyázásban tarttson. s. aug. serm. 2. supr. ps. 34. num. 14.


14. Articulus.
A különösön valo Itéletröl.

K Hová lészen alélek. minek utánna atestböl ki mégyen?

F. A kristus itélö szeke eleiben mégyen. hogy ót számot adgyon. jó, vagy gonosz cselekedeteiröl. ez a szám vétel pedig nagy igasságal. és szorgalmatoságal mégyen végben. mivel akristus azt mondgya. hogy az emberek számot adnak az utolso napon. leg kisebbik haszontalan szavokrol is. matth. 12. 36.

K. Miröl kel az embereknek számot adni midön az Isten eleiben mennek?

F. A vétekröl melyet cselekedtek. gondolattal, szoval, tselekedetel. vagy el mulatassal., a rosz példárol melyet adtanak, a mások vétkiröl melyekben részesültek, egy szoval minden féle hivatalokrol. és köteleségekröl; mert mind ezek meg lesznek fontolva a sanctuáriumbéli mérték szerént. 2. Cor. 5. 10. apoc. 20. 12. 13.

K Micsoda féle szabot rend szerént. visgáltatnak meg az emberek cselekedeti?

F. Nem az emberek. szokások. tartások. és példájok szerént. hanem az örökös igazság szerént itéltetnek meg, az Isten igéje szerént, a kristus Évangyeliuma szerént., ez az itéletnek szabot rende. ki ki visgállya meg. ha az élete meg egyeziké ezzel a rendel. joan 12. 48.

K. kicsoda lészen az itélö biró?

F. A kristus Jésus., akinek az Atya. hatalmat adot az itélésre., és aki halála és fel támadása által. biroja lett az élöknek, és a holtaknak.. joan. 5. 22.

K. Mitöl kel leg inkáb rettegni abünösnek, hameg tekénti azt az utolso napot.

F 1 Attol hogy micsoda szorgalmatoságal kel számot adni leg kisebröl is, 2 a Bironak világos és igasságos voltátol, 3. attol. hogy az a biró akoron irgalmaság nélkül leszen, 4. attol a gyalázattol. a melyben lészen akoron a bünös, minden segittség, menttség. és vígasztalás nélkül, terhelve lévén vétkekel., haszontalanul gondolkodván. mind azokrol, a mellyeket el mulatott. az üdveség el nyerésére., és attol., hogy micsoda bizonytalan az az ora, amelyben arra az irtoztato itéletre kel el menni. st aug. serm. 96. de tempore.

K Mit kel cselekedni, hogy ezeket a nyomoruságokot el lehesen kerülni?

F 1. Most kel magunkot meg itélni, hogy meg elözhessük akristus kemény itéletit, 2 meg kel engesztelnünk. a Birót. penitentzia tartásunkal. és köny hullatásinkal, 3. szerezük meg magunknak. a jó lelki üsméretnek bekeségit, és vigasztalását., akár mely nehezen tegyünk is szert arra., 4. tarttsuk készen mindenkor magunkot, erre valo nézve: vigyázunk, és mindenkor imádkozunk, a kristus hagyása szerént. 1 Cor. 11. 41. s. aug. serm 47. supr ps. 37. v. 16. luk. 21. 36.

K Az itélet napja. irtoztatoé. az igaz lelkeknek.?

F Még az igazaknak is kel félni attol anaptol. mert senki nem tudgya ha szeretetre. vagy haragra méltoé. eccles. 9. 1. hogy ha az Isten irgalmaságal. nem bánnék velünk, senki meg nem álhatna az ö szine elött., de az igazakban ez a félelem elegyes bizodalomal. és vigasztalásal. és némellyekben örömmel. s. hier. Cap. 6. supr. ps. 100. n. 2.

K. Mihez támaszttyák az igaz lelkek. az ö bizodalmakot, és vigasztalásokat.?

F. Az Isten irgalmaságahoz., a kristus érdemeihez, az ö igéretihez, és a magok tiszta lelkek üsméretihez. 1 cor. 4. 45


15 Articulus.
Hogy micsoda állapotban lésznek a lelkek a különösön
valo itélet után.

K. Hová lesznek. a lelkek. akülönösön valo itélet után?

F Némellyek a Paradicsomban. némellyek a purgátoriumban. némellyek a pokolban mennek., mind ezekröl bövebben fogunk ezutan szollani

K Micsoda lelkek mennek paradicsomba.?

F Az ollyanok kik meg tartották., vagy is helyre hozták, kereszttségeknek ártatlanságát, annyira hogy még bocsánandó vétekben sem holtak meg.

K Micsoda lelkek mennek purgátoriumba?

F Az ollyanok a kik meg nem tisztittattak bocsánando bünökböl. halálok elött, vagy az Isten igasságának tellyeségel eleget nem tehettek

K. Micsoda lelkek mennek pokolba?

F Az ollyanok. akik halálos vétekben halnak meg.

K Hová leszen atest, azután hogy a lélek ki megyen belölle?

F Meg rodhad a földben, és porrá lészen. a fel támadásnak napjáig. De az Isten némelykor különösön valo kegyelméböl. meg oltalmazza némely szenteknek testeket arodhadástol., hogy nagyob fenyeségel nyilatkoztassa ki szenttségeket. erröl. elég példa vagyon.

K Honnét tudgyuk mi azt hogy mindenik embernek lelke halála után. mindgyárt meg büntettetik. vagy meg jutalmaztatik. még világ vége elött?

F Azt a szent irásbol, a traditiobol, és az anyaszent egy ház. végezéséböl tudgyuk., a szent irás erröl bizonyságot ád. a rosz gazdag. és a szegény lázár példájában. luk. 23. 43.

K Mennyi ideig maradnak alelkek a purgátoriumba.

F. A szent irás, se atraditio erröl bizonyost nem tanyit. se az anyaszent egyház erröl nem végezet., hanem azt el gondolhattyuk. hogy ótt fognak maradni mind addig. még eleget nem tesznek az Isten igasságának.

K. Mennyi ideig kel tartani a purgátoriumnak?

F A kristus utolso el jöveteléig. és nem továb. s. aug. de civ Dei libr 21. Cap. 1. et 16.

K. A viaskodo, és a szenvedö Anyaszent egy ház. nem fog tehát örökösön tartani.?

F Igen is nem. hanem csak világ végi-ig tart.

K. A gyözedelmes anyaszent egy ház. meddig fog tartani?

F Mostanában. gyülekezik esze. és annak atársaságnak száma akor telik bé. a midön a földön, és a purgátoriumban lévö anyaszent egy háznak vége lészen. akoron a gyözedelmes anyaszent egyház. egyedül fog tartani örökké.

K A gyözedelmes anyaszent egyháznak száma eléb miért nem telik bé, hanem mikor vége leszen a földön, és a purgátoriumban lévö anyaszent egyháznak?

F Azért, mert agyözedelmes anyaszent egyház társaságának száma hogy egész lehesen., és aboldogsága tellyes, szükséges hogy a választattak, kik eföldön. vagy apurgátoriumban vannak, mindnyájan aparadicsomban mennyenek, és hogy a testek. a boldog lelkekkel meg egyesülvén, azok is részesülhessenek a boldogságban., mind ezeknek világ végekor kell meg lenni.


16 Articulus
A világ. végiröl. az Anti kristusrol., Illyés. és Enoch
el jövetelekröl. a sidok meg térésekröl..

K. A világnak mikor leszen vége?

F Azt az idöt nem tudhatni., hanem azt tudgyuk, hogy az égnek. és a földnek el kel mulni. ujj égg. és ujj föld leszen helyében., a hol fognak lakni aboldogok

K világ végekor micsoda állapotok fognak törtenni?

F Leg inkáb ezek vannak meg jövendölve., ugy mint. 1. a hadakozások., dög halálok., éhségek, nagy föld indulások, azidö járásának meg bomlása. 2. a keresztények közöt. a szeretett meg kezd hülni. 3. az Evangyélium az egész földön fog prédikaltatni. 4. az anti kristus el fog jöni., 5. Illyes. és Enoch a földre visza jönek., 6. a sidok meg térnek..

K A szent irás mit tanit nékünk az antikristusról?

F Hogy gonosz és hatalmas ember lészen, ellene fog állani ajonak, de leg inkáb a kristusnak, 2. thes. 2. 3.

2. hogy Isten gyanánt fogja magát imádtatni. 2 thes. 2. 4.

3. hogy soha nagyob üldözés nem volt az anyaszent egyház ellen. mint a mellyet ö fog támasztani., és hogy sok számu keresztények hozája hodolnak. 2 thes. 2. 9: s. aug. supr. ps. 9. num. 27.

4. hogy hamis csudákot fog tenni, a mellyekel sokakot el áltatt.

5. A szent atyák azt mondgyák. hogy valamit Daniel meg jövendölt volt Antiochusrol, hogy a jerusalemben lévö minden kori áldozatot el fogja törölni, hogy azt az antikristusra kel érteni. aki is azon lészen. hogy el töröllye az uj törvény béli áldozatot, mindenüt valahol fog uralkodni.

6. Hogy az antikristusnak üldözése. nem fog sokáig tartani, a szent irásbol lehet által látni. hogy csak negyed fél esztendeig fog tartani. apoc. 20.

7. hogy a kristus. ezt az Istentelent meg emeszti. az ö szájának lelkével; és az ö dicsöséges el jövetele által el törli. 2 thes. 2. 3. 8:

8. hogy az antikristus el jövetele elött. nagy támadás lészen az anyaszent egy ház ellen. és sokan meg tagadgyák a hitet. 2. thes. 2. 3. 8.

9 Hogy az antikristus világ vége elöt. egy kevés idövel fog el jöni., és azután. minek utánna. az Évangyélium az egész világon prédikáltatott volna. 2. thes. 2. 2. 8.

K Bizonyosé a. hogy még az antikristus elnem jött.?

F. Ennek a szonak antikristus. két magyarázattya vagyon. az edgyik közönséges, a másik különös, közönségesen azokot hiják antikristusoknak, kik a kristus ellen tamadnak ezen értelem szerént a szent irás. az eretnekeket antikristusoknak nevezi., tehát ezen értelem szerént eljött. 1. joan. 2. 18.

De ha az antikristuson azt a gonoszat érttyük., aki az utolso üldözést fogja támasztani, abizonyos hogy még elnem jött. könnyü is meg felelni az eretnekeknek., kik nagy káromlásal apápát anti kristusnak nevezik.

Elöször. nem lehet nekik az a káromlo gondolattyak. hogy ha azt fel nem teszik., hogy a közönséges anyaszent egy ház annyira meg romlott., hogy az ö láthato feje., a kivel minden koron egy volt. akristus ellen támadot volna., az illyen gondolat pedig tellyeségel akristus ellen volna., aki azt igérte az anyaszent egy háznak., hogy mindenkor véle lészen. az igazságnak lelke azt soha el nem hadgya, és apokolnak kapui az ellen gyözedelmet nem vésznek, a tehát az antikristus, aki akristusnak beszédi ellen tanyit.

2 tsak kevés értelemmel is által lehet látni, hogy csak esztelen vakságbol lehet apápának tulajdonittani. azt. a mi az antikristusra illik.

3. A leg okosabbak a protestánsok közöt. meg vallyák azt. hogy azok kik apápát. antikristusnak hivják. ók nélkül hivják. Grotius. disser. supr anti Chris. 3 vol.

K Bizonyosé a. hogy még Illyés, és Enoch el fognak jöni?

F Azt, a szent irásbol. és atráditiobol tudgyuk. ugyan azért is ragadtattak el a földröl életben.

K Illyés. és Enoch miért fognak el jöni?

F Azért hogy ellene állyanak az antikristusnak, és hogy munkálkodgyanak a sidok meg téréseken. s. aug. tract. 6. supr. s. joan. lib. 1. de Civitt. Dei. libr 20. Cap. 29.

K Mint fog vélek bánni az antikristus?

F. Meg öleti öket. és tsak hamar azután. meg szégyenittetik akristus eljövetelével:

K bizonyosé a. hogy a sidok meg térnek világ vége felé?

F. Igen is emeg vagyon irva. mind az Ó. mind az uj testamentumban. ose. 3. 5.

Mostanában pedig a kristus Jésus haláláért valo büntetés. akadályoza öket. a meg térésben. mostanában. mint egy lepedö vagyon szemek elött. hogy ne láthassák. a prophétiáknak bé tellyesedésit,. de világ végin.. az a lepedö el vétetik szemek elöl. és akor meg láttyák. hogy hejában vártak más Messiást a kristuson kivül., és akoron meg térnek hozája. malak 4. 5. 6.


17 Articulus
A közönségesen valo fel támadásról. világ végin.

K Mi fog következni világ végin. az antikristus. üldözése., és a sidok meg térések után.?

F. Az Isten parancsolattyábol. az Angyalok szavokat az egész világra el terjesztik. valamint a hangos trombitáknak. szavait; és arra a szora az egész emberi Nemzet fel támad egy szem pillantásban, matth. 24. 31. 1 Cor 15. 1.

K Mit értesz azon. midön azt mondod hogy a halottak mind fel támadnak.?

F Azt értem hogy minden embernek lelke a maga testében viszá mégyen.

K Miképpen lehet meg. atestnek fel támadása?

F. Az Isten mindenhatoságával, a ki – is ollyan könnyen támaszttya fel a testeket akoporsobol. valamely könnyen teremtette semmiböl. 1 Cor. 15. 42.

K. Meg foghattyuké mi azt., hogy miképpen mégyen viszszá mindenik lélek. az elébbeni testében., aki-is annyi saeculumoktol fogvást porrá lett.?

F Mi azt igen gyengén foghattyuk meg. de hisszük, mert az Isten azt ki nyilatkoztatta., látunk is valami hasonlot ahoz a természetben, a buzát hogy el vetik. meg rodhad, és abbol a rodhadásbol. más nö; ez a példa. noha tellyeségel nem világos. de ebböl is meg láthattyuk az Istennek mindenhatoságát. a testeknek fel támasztására.

K. A test hasonlo állapotban támadé fel, mint a melyben volt halála elött?

F Ugyan azon test lészen., de más féle állapotban., mivel más lészen. az igazaknak fel támadások, más a gonoszoknak fel támadások 1 Cor. 15.

K Az igazak mi képpen támadnak fel.?

F. Dicsöséges testben. és mint egy lelki testben. 1 Cor. 15.

K Micsoda külömbségei lesznek a dicsöséges testnek?

F. A szent Atyák. négy félet tesznek fel., szent pál után. 1 Cor. 15. st aug de civ Dei lib 22 C. 21

Elöször. hogy a világos. és fényes lészen. 2. hogy ollyan könnyü. és gyors lészen. valamint alélek. 3. hogy ollyan subtilis lészen. hogy mindenen által mehet., valamicsodás volt a kristus teste fel támadása után. aki ahazban bé ment, noha az ajtok bé zárva valának, 4. szenvedhetetlen lészen, az az. hogy semmit nem fog szenvedni, apoc. 21. 4. phil. 3. 21.

K. Mi képpen támadnak fel a gonoszak.?

F Azt el lehet gondolni hogy az ö testek. a vétek miat. ollyan nyomoruságos. és irtoztato állapotban lésznek. valamely nagy lészen dicsösége. a szentek testeinek

K. Lészené valaki a ki fel ne támadgyon.?

F A bizonyos. hogy minden holtak fel támadnak, de a nem oly bizonyos ha az emberek mindnyájan meg halnaké; a szent Atyák. ezen meg nem egyeznek., némellyek azt tarttyák. hogy mindnyájan meg halnak., és hogy azok. kik életben lésznek. a kristus el jövetelekor; meg halnak, de mindgyárt fel támadnak., mások azt tarttyák., hogy a kik akor életben lésznek. azok meg nem halnak., hanem egy szempillantásban meg változnak, és az ö testek ollyan lészen. mint ha meg holtak. és fel támadtanak volna és hogy az irás ezért mondgya, hogy a kristus az élöknek. és a holtaknak birája. s. aug. epist 193. ad mercatorem.. de civitt. Dei libr. 20. Cap. 20. et 21.

K Az Anyaszent egy háznak. minden tagjai dicsöségesen támadnaké fel?

F. Nem, hanem csak azok. kik szentül. holtanak meg, a többi halálok után. már nem tagjai az anyaszent egy háznak. mivel az ördögnek irtoztato társaságában lesznek.

K A lélek fel támadé atestel?

F A léleknek nem szükséges fel támadni. mivel halhatatlan.

K. Az emberek. meg halnaké még a fel támadás után?

F. Nem, mert azután. meg halhatatlanok lesznek. és többé. el nem válik. a lélek a testtöl.


18. Articulus.
A Kristusnak utolszori eljöveteléröl. és a közönséges
Itéletröl.

K Mi fog történni a fel támadáskor?

F. A nap és ahold meg homályosodnak. a Csillagok hellyeket meg változtattyák., az egész természet el romol rettentö zugásal., az eget, és a földet atüz meg emészti, és az emberek meg láttyák a kristust, nagy dicsöségel. és hatalomal le szállani a felhökben, kisérvén ötet az szent angyalok, és a szentek., matth. 24. 30. 2 petr. 3.

K Mi követi még ezeket?

F Elöször. a kristus kereszttye meg fog láttzani, mint gyözedelmének jele., matth. 24. 30. s. Chrysost. supr. s. matth.

2. A kristus azö itélö székiben fog ülni. hogy meg itéllye az eleveneket és a holtakot. matth. 25. 31.

3. Maga mellé fogja ültetni a szenteket, hogy véle edgyüt itéllyék meg az ördögököt., és az Istenteleneket, matth. 19. 28. 1 cor. 6. 2. 3.

K Miért akarja a kristus hogy véle edgyüt itéllyenek a szentek.?

F. Hogy fel magasztallya dicsöségeket, az ö meg aláztatásoknak szenvedésiért.

2. hogy meg pirullyanak és meg aláztassanak. a hamissak. kik eföldön. meg vetették a szenteket

3. hogy meg mutassa azzal. hogy a szentek. az ö tagjai. s. aug. de civitt dei libr 20. Cap. 5.

K Mivel minden ember meg itéltetik halála után. aközönséges itélet tehat haszontalan.?

F Szükséges egy nehány okokra valo nézve

1. Hogy az egész emberi nemzet meg lássa. az Istennek cselekedetit. és hogy nagyob fényeségel. és gyözedelemel. tessék ki azö rendelése., a mely ellen. oly gyakran káromkodnak a hamisak. sap. 4. s. aug. de Civitt dei libr 20. Cap 2.

2. Hogy mindenek elött válaszsza el a jokat a gonoszoktol.

3. Hogy meg jutalmaztassa., vagy meg büntesse. az embereket., testekben. valamint lelkekben

4. Hogy meg szaporittsa. a szentek dicsöségit. vagy a hamisak szenvedésit. kinek. kinek. érdeme szerént.

Magyarázat

Vannak ollyan vétkek és jó tselekedetek., a melyek csak világ végin tellyesednek bé., és a mellyek csak akor jutalmaztathatnak., vagy is büntetödhetnek meg. példának okáért. egy Eretnekség kezdö. nem tsak azért abünért vétkes. hogy el szakadot az anyaszent egy háztol. hanem még részesülni is fog mind azokban a vétkekben., a melyekben estek. vagy esnek világ végi-ig mind azok. kik azö tanitására, valo nézve. el szakadtak, vagy el szakadnak az anyaszent egyháztol., az ö bünei tehát bé nem telnek, se érdemek szerént. meg nem büntetödhetnek. hanem világ végin.

De meg ellenben egy Apostol. nem tsak azért a jó tselekedetért erdemel jutalmat., a mellyet maga cselekedett, de sött még mind azért ajóért is, a melyet cselekedtek, vagy cselekesznek mind azok, akiket meg térittet az urhoz. prédikállása, vagy irása által, vagy az ö tanitvannyi által. világ végi-ig:

Ebböl a két példábol. meg láthattyák. hogy micsoda rettentö dolog követi a rosz példát. és abotránkoztatást. és hogy menyire el terjed a jó cselekedet.

K Az itélö napon mi lészen még más is.?

F. Az Angyalok el választtyák a választattakot. a meg vettettektöl, és az el választattakot a kristus jób keze felől állittyák. és a meg vettetteket bal keze felöl, akoron akristus ki mondgya az itéletet mindenik részre.

A választattaknak azt mondgya jövetek el én Atyamnak áldottai, birjátok az országot. mely meg készitetett néktek, e vilag fundámentumának fel vetése elött, mert éheztem, és ennem adtatok. szomjuhoztam és innom adtatok. &.

Azután mondgya a bal felöl valoknak

Átkozottak mennyetek el töllem az örök tüzre, mely készitetet az ördögnek. és az ö angyalinak, mert éheztem, és ennem nem adtatok. szomjuhoztam, és innom nem adtatok,. mezitelen voltam, és meg nem ruháztatok. &. akkoron a meg vettettek az örökké valo szenvedésre mennek., testben és lélekben. az el választattak pedig testestöl, lelkestöl mennek aparadicsomban, hogy az örökké valo bóldógságban éllyenek a kristusal. és a szent angyalokal.


19 Articulus
Az örök Életröl.

K. Micsoda az örök élet.?

F Az ollyan boldogság. amelyben élnek a szentek az égben.

K Micsoda nevekel nevezi az irás azt a boldog életet?

F Az Isten, és akristus országának, mennyeknek országának. és abárány menyegzöjének, alakadalom vendégséginek agyönyöruség patakának. az ur örömének,

Az Isten. és a kristus országának., mert abban az életben valo boldogság a, hogy a kristus Isten. s.’ ember lévén, tellyeségel valo ura mind azoknak kik az égben vannak., minden örömmel engedelmeskedik néki. a szenteknek. az Istennel, és a kristusal. egy akarattyok vagyon hebr. 2. 8.

A szenteknek addig tellyes boldogságok nem lészen, valamég akristus egész gyözedelmet nem vészen. minden ellenségein., a mely csak világ végin lesz meg. Mennyeknek országának., mert az égben vagyon helyheztetve. ez az ország. és mind azok kik azt lakják. királyok, mivel a kristusnak örökös társai, akoron. magokon., és ateremtett állatokon tellyes birodalmok lészen. sap. 3. 8. apoc. 1. 6.

A Bárány menyegzöjének. mert akor tellyesedik bé. a szent szövettség. mellyet tett akristus az Istennek báránnya, az anyaszent egy házal., ugyan akor is egyesülnek meg a szentek a kristusal, ugy., hogy mind edgyek lesznek véle. joan. 17. 23.

K Miben áll. amás életnek boldogsága?

F. Mi azt ki nem mondhattyuk., mert azt meg kellene probálni. hogy arrol lehetne szollani. hanem azt tudgyuk. hogy soha a szem nem látot, se afül nem hallot. és soha az embereknek szivekben nem ment., a mit az Isten készittett. az ötet szeretöknek. 1 Cor 2. 9.

K Micsoda foglalatoságok lészen. aszenteknek az égben.?

F. Hogy az Istent mindenkor láttyák. imádgyák. szeretik, és örökké dicsérik.

K A dicsoség iránt, leszené valamely külömbség az égben.?

F. Igen is: mert azok kik inkáb szerették az Istent. és inkáb követték a kristust a földön, azok nagyob dicsöségben is lesznek., a boldog lelkek mindnyájan. egy bóldógságban vannak. de némellyek közüllök nagyob tekélleteségel birják azt másoknál., ugyan ebben is fog állani. az ö boldogságoknak külömbözése, matth. 20. 9. 1 cor. 15. 41.

K kicsodák azok. akiknek részek nem lesz az örök életben?

F Mind azok kik az anyaszent egy hazon kivül halnak meg. és mind azok kik az anyaszent egy házban halálos vétekben halnak meg. edgy szoval mind azok, kiknek nevek nincsen fel irva az Élök könyvében.

K. Az örök élet szemlélésenek, micsoda gondolatokat kel oltani elménkben, és szivünkben?

F. 1. Hogy minden erönkel azon legyünk. hogy oda juthassunk. 2. hogy a földi állapotokot meg vessük. 3. hogy siránkozunk eföldön mint idegenek. és sohajttsuk az eget mind lako hellyünket. 2. Cor. 5. 4. Edgyesüllyünk meg a kristusal, és kapcsollyuk ugy magunkot hozzája. hogy annak soha vége nelegyen


20 Articulus.
Az örökké valo halálrol.

K. Micsoda az örökké valo halál?

F Az Istentöl örökké valo meg válás., az Isten elete a mi lelkünknek, valamint alélek élete a testnek. tehat a lélek el válva az Istentöl. halálban vagyon., az Istentöl örökösön meg válva, örökké valo halálban vagyon s. aug. de Civitt Dei. lib 13. cap. 2.

K. Hová lesznek azok. kik erre az örökké valo halálra itéltetnek?

F. Az Isten szine elöl. el lésznek örökül rekesztetve., soha a mennyekben nem mehetnek. matt 5. 20..

2. örökké kinozni fogja öket lelkek üsméreti, de haszontalanul. mivel meg bánások meg nem szabadithattya öket nyomoruságoktol. mark. 9. 45.

3. A tüzes tóban vettetnek. az ördőgökkel pokolban mennek. apoc. 20. 15. matth 25.

K Micsodás tüz lészen a. testi és valoságos tüz leszé a?

F A szent irás mint egy meg érteti velünk. hogy a pokol béli tüz. valoságos tüz leszen., és amely természet felet valo erövel égeti a lelkeket, és a testet. meg emésztés nélkül.. s. aug. de Civitt Dei lib 20. Cap. 22. matth. 25. 41. apoc. 20. 15.

K. Hitt ágazattyaé a. hogy az elvettettek pokolban valoságos tüzben fognak szenvedni?

F A hit ágazattya, hogy ök örökül el lesznek válva az Istentöl, és aboldogságtol., a mely leg nagyob kinnya az ollyan teremtett állatnak, a ki az Istenért teremtetett volt., az is hitt ágazattya hogy rettento szenvedéseket éresznek örökké, testekben és lelkekben., minden vigasztalás és könnyebség nélkül. az is hit ágazattya, hogy azokot a kinokot. a szent irás örökké valo tüznek nevezi, de azt nem tudhattyuk bizonyoson. hogy ha valoságos materiális tüz leszené a. vagy nem, a szent irás azt nyilván nem tanittya.

K. A lelkek pokolban, egy aránsu képpen fognaké szenvedni?

F. A büntetés holmiben nem lészen egy aránsu. de mindnyájan egy aránt szenvedik. az Istentöl. valo el válást, és a büntetésnek örökké valo tartását.,

K Bizonyosok vagyunké abban., hogy az el kárhozot lelkeknek büntetések örökké fog tartani?

F. Ez ollyan hitt ágazattya. a mely a szent irásra, és atraditiora vagyon épitve. az anyaszent egy ház. mindenkor eretnekeknek. tartotta, a ki ezel ellenkezöt tanyittot. s. aug. de Civit. Dei lib 21 cap. 17.

K Mit kel cselekedni. hogy el lehessen kerülni. a kárhozatott; és az örök életben lehessen jutni?

F kereszténynek kel lenni. és keresztényül élni,

K El érhettyüké az örök életet. magunk erejével?

F Nem, az örök élet a kristus kegyelméböl vagyon, ö erdemlette azt meg nékünk halálával. és irgalmaságábol adgya azt meg nékünk.

K Miért mondgyák tehát. hogy szentül élvén. örök életet érdemlünk,

F. Mi azt meg érdemellyük., de nem amagunk. erejével. mivel nem élhetünk szentül. akristus kegyelme nélkül., ugyan aza kegyelem érdemli meg nékünk a dicsöséget., ez igy lévén. akristus meg koronázvan szent életünket,. a maga ajándékit koronáza meg, és mindenkor csak azö irgalmaságának tartozunk mindenért.

K. Mi formában adatik nékünk. a szent életre valo kegyelem?

F A szenttségekben, és azt a mi imadságink. vagy az anyaszent egy háznak. imádsági nyerik meg nékünk.


21 Articulus.
Az Apostoli Symbolumrol. mely magában foglallya
mind azt. valamit eddig mondottunk.

K Hol talállyuk fel tsak rövideden mind azokot az igazságokot a mellyeket eddig mondottál.?

F. Az Apostolok symbolumában.

K Mit értesz az apostolok symbolumán?

F Ertem a hit tételnek azt a formáját., mellyet az apostoloktol vettük a traditiobol..

Melly ekképpen vagyon.

1. Hiszek a mindenhato Istenben. menynek és földnek teremtöjében. 2. Es az ö egy fiában a kristus Jesusban mi urunkban. 3. Ki fogontaték. a szent lélektöl. születek szüz Mariátol. 4. ki pontius pilatusnak alatta szenvedet. fel feszítetett, meg hala, és el temetteték. ki szálla alá poklokra. 5. ki harmad napon halottaibol fel támada. 6 ki mene mennyekben, és üll a mindenhato Atya Istennek jobján. 7. A honnan eljö itélni az eleveneket. és a holtakot.. 8. Hiszek a szent lélekben, 9. A közönséges Anyaszent egy házat, a szenteknek egyességét. 10. A bünöknek bocsánattyát. 11 A testnek fel támadását. 12. És az örök életett.

Ez a symbolum. a mint meg lehet látni. tizenkét részböl áll.

Az elsö rész magában foglallya mind azt. valamit mondottunk eddig az Istenröl. természetiröl, tekélleteségiröl. a szent háromságrol. az égnek, földnek, Angyaloknak, és az embernek teremtésekröl.

A második rész. emlékezik. az emberek meg váltojárol. a mi urunk Jesus kristusunkrol Isten, s’emberöl. és ebben foglaltatik mind a. valamit mondottunk az embernek esetiröl. az eredendö bünröl, és a meg váltonak szükséges voltárol. és mind a. valami történt ennek a meg váltonak el jöveteléig.

A Harmadig rész. rövideden magában foglallya mind azt; a mit mondottunk a kristus születésiröl.

A Negyedik részben értödik, mind a, valamit mondottunk a kristus életéröl. szenvedésiröl. halálárol, temetéséröl.

Az ötödik rész. emlékezik rövideden mind arrol. valamit mondottunk a kristus fel támadásárol.

A hatodik rész pedig, mind arrol, valamit mondottunk a kristus menyben meneteléröl. és tulajdonságirol

A hetedik rész magában foglallya mind azt: a mit mondottunk. a különös, és a közönséges itéletröl.,

A Nyolczadik. mind azt valamit mondottunk a szent lélekröl, és az Anyaszent egy háznak fel állitásárol.

A kilenczedikben. értödik mind az. amit mondottunk az anyaszent egy házrol, és az ö tagjainak egyeségéröl.

A tizedikben foglaltatik. a mit mondottunk az anyaszent egy háznak hasznairol. a mellyek közöt. elsö. abünöknek bocsánattya.

A tizen egyedikben. amit mondottunk. a közönségesen valo fel támadásrol.

A tizen kettödik rész, magában foglallya mind azt rövideden. valamit mondottunk. az örök életröl, és halálrol.

K Nincsené az Anyaszent egyháznak még bövebben valo vallás tétele? a hitröl.?

F A sok féle eretnekségek okozák. hogy az Apostoli symbolumnak bövebben valo magyarázására. az Anyaszent egy ház. egy nehány szót ada ehez a symbolumhoz. azt meg láthatni a Nicéai.. és a Constantinapolyi symbolumban.

de ezen a symbolumon kivül; az anyaszent egyház bé vette. és énekli minden vasárnapokon a symbolumot. melyet szent Athanásius symbolumjának nevezik.

A szent szék. csinált még a hitröl valo vallást. a tridentinumi Conciliumnak végezese szerént. a melyben. a Nicéai, és a Constancinápolyi symbolum szerént. fel tétetnek mind azok a hit agazatok. a melyek ellen tanitottak a protestansok. az utolso saeculumokban és a nem Catholicus, valaki nem hiszi valoságal a mi abban avallás tételben vagyon.

Ezt a vallás tételt meg lehet látni. ennek az elsö szakasznak avégin..


22 Articulus.
A melyben meg mutattatik miképpen kellesék élni e földön.
hogy az örök életet. el lehessen érni. mellyért is teremtettek
az emberek
Tsak rövideden a keresztényi életröl.

K Mit kellesék e földön cselekedni hogy meg lehessen nyerni az örök életet. a mellyért teremtettünk?

F. keresztényül kel élni.

K Mit értesz a keresztényi életen?

F ollyan életet értek. mely meg egyezik akristus tanitásával.

K. Mellyek a kristus tanittasi?

F Tsak két dologbol állanak., a világot el kel hagyni és az Istenhez ragaszkodni. Ne szeresétek a világot. mondgya szent János. sem azokot mellyek avilágban vannak., ha valaki szereti a világot. nincsen abban az Atyának szerelme. 1 joan. 2. 15. A kristus azt mondotta az apostolinak., és minden keresztényeknek, Nem evilágbol valok vagytok, el választottalak titeket evilág közül. Joan 15. 19. meg másut azt mondgya. hogy nem szolgálhat senki két urnak. matth 6. 24. szeresed ate uradot Istenedet tellyes szivedböl., tellyes lelkedból. és tellyes elmédböl. matth 22. 37. ezek a kristus szavai.

K mit értesz avilág el hagyásán?

F Azt hogy nem kel ragaszkodni a tiszteletekhez. a gyönyörüségekhez., egy szoval arosz kivánságokhoz.

K Miért szükséges a vilagot. el hadni.?

F. Mert minden valami evilágban vagyon. atestnek kivánsága, szemnek bujálkodása, és életnek kevélysége. mondgya szent. jános. 1 joan. 2. 16.

K Micsoda atestnek kivánsága?

F. Az érzékenységbéli gyönyörüségekhez valo ragaszkodás. s. aug. tract. 1. in Epist 1. s. joan.

K Micsoda a szemnek bujálkodása?

F A fösvénység, vagy szent agoston szerént. a felettéb haszontalan valo szorgalmatoság. Conf. lib. 10. n. 51.

K. Micsoda a haszontalan valo szorgalmatoság.?

F Midön azt akarjuk látni vagy tudni ami nékiink ártalmas, vagy haszontalan st aug cap. 49. de vera religione

K. Micsoda az életnek kevélysége?

F. Ezt másut meg mondgyuk ahol a fö vétkekröl fogunk szollani.

K. Minek nevezik ezen három hajlandoságot?

F Rosz kivánságnak

K. Tartozunké ezektöl el távozni?

F. Igen is. egész életünkben kel azon munkálodni és. azért eröszakot kel magunkon venni. matth. 11. 12. rom. 6. 12. gal. 5. 24.

K. Miért szükséges meg gyözni ezen három hajlandoságot?

F Mert minden rosz. és vetek. ezekböl erednek.

K Miért kel nékünk csak az Istenhez ragaszkodnunk?

F Mert az Isten ami örökös urunk. ö az örökös jó., mindennel néki tartozunk, ö tehet egyedül boldogokká, és ö érette is teremptettünk. st aug Conf lib 1. Cap 1.

K Miképpen ragaszkodhatunk mi az Istenhez?

F A jó erkölcsöknek cselekedete által. az az, a hit. reménség. és a szeretett által.

K Miröl lehet meg üsmérni hogy az Istenhez vagyunk ragaszkodva. a hit reménség. és a szeretett által.?

F Azt meg lehet üsmerni. arrol. ha engedelmesek vagyunk az Istenhez. és az anyaszent egy házhoz, mivel csak ugy ragaszkodunk az Istenhez. hogy ha meg tarttyuk az ö parancsolatit. és az anyaszent egy házét. Mind ezekböl. amiket mondottunk a következik, hogy e földön valo keresztényi élet abban áll., hogy avétket el kel kerülni, a jó erkölcsöt gyakorolni kel., az Isten. és az anyaszent egyház parancsolatit meg kel tartani. ebböl áll tehát rövideden az egész keresztényi tanitás.. ezt a négy dolgot ide aláb bövebben meg magyarázuk. 1 joan. 2. 3. 4. 5. luk. 10. 16.


Második könyv


Nyolczadik Rész.
A vétekröl. közönségesen


Elsö Articulus
Hogy mi légyen a vétek

K. Micsoda a vétek?

F. Az Isten törvényenek által hágása.

K. Micsoda a törvénynek által hágása?

F. A nem más. hanem., vagy gondolni. mondani. vagy tselekedni, vagy is el mulatni az ollyat. ami atörvény ellen vagyon.

K. Micsoda kezdetböl szegjük meg az Isten törvenyit?

F. Azt meg szegjük. vagy tudatlanságbol. vagy gyarloságból vagy hamiságból. de mindenkor. csak a rosz kivánság agyükere ennek a három rosz kezdetnek. 1 tim. 6. 10.

K Mikor vétünk tudatlanságból.?

F. A midön. tudatlanságbol. ollyan roszat cselekeszünk. vagy ollyan jót mulatunk el., a melyröl. lehetett volna, és kelletett volna magunkot oktattatni.

K Mikor vétünk gyarloságbol.?

F. A midön el ragadtatunk a kisértetnek sebeségétöl. a magunk gyarloságátol. vagy arosz szokásnak erejétöl.

K Mikor vétkezünk hamiságból?

F Midön avétket, tellyes szándékal., és rosz akaratbol cselekeszük.

K. Az Isten parancsolattyát csak akor szegjüké meg. mikor mi magunk tselekeszük a vétket.?

F. Akor is meg szegjük. mikor amás vétkeiben részesülünk. rom. 1. 32.

K kicsodák azok, kik a más vétkeiben részesülnek.?

F. Azok., kik a roszat parancsollyák., azt tanácsollyák. segittik., vagy dicsérik a rosz cselekedetet., vagy azok kik meg nem gátollyák aroszat., hogy ha az.t meg gátolhattyák. szent pál azt mondgya. hogy méltó ahalálra. nem csak az, a ki aroszat cselekeszi. hanem azis aki oltalmaza azokot. kik azt cselekeszik. rom. 1. 32.

K Hány féle vétek vagyon?

F két féle, eredendö. és tselekedendö.

K Micsoda az eredendö bün?

F Az. a melyel mi születünk., mint ádamnak fiai.

K. Micsoda a cselekedendö bün?

F Az. a melyet akarattal. cselekeszük, a midön már. az okoságnak idejét el értük

K Azok kik részegen roszat cselekesznek. nem vétkeznek tehát. mivel az ókosságal nem élhetnek?

F A vétek nékik tulajdonittatik. hogy ha akarattal részegedtekmeg, mivel akkor a rosz mellyet cselekesznek., kezdetiben. szánszándékal valo.


2. Articulus
A halálos. és a bocsánando vétekröl

K Hány féle cselekedendö vétek vagyon?

F két féle. halálos. és bocsánando., a szent irásból ki tettzik hogy nem minden vétek halálos, a tráditiobol hasonlot látunk. 1 Cor. 3. 12. 15. s. aug. manu. ad laur. Cap. 64. de civit dei lib 21. Cap 27.

K Micsoda. a halálos vétek?

F Az Isten parancsolattyának által hágása., mely lelki képpen alelket meg öli.

K A halálos vétek mi képpen öli meg alelket.?

F Annyiban meg öli. hogy abban a lélekben nem lakik az Isten kegyelme és lelke.

K. Az Istennek lelke és kegyelme élteti tehát a lelket?

F Igen is valamint alélek élteti atestet., vállyon el a lélek a testtöl. az ember. meg hal, hasonlo képen a lélek meg hal. ha el válik. az Isten kegyelmétöl, és azö lelkétöl. st. aug. de civ dei lib 13 cap 2.

K de A lélek nem halhatatlané?

F Igen is halhatatlan. de itt a lelki életröl. és halálrol vagyon a szó. st aug. de civ dei 1. 13. Cap. 2.

K Miért neveztetik lelki halálnak az a halál. melyet a halálos vétek okoz?

F mert el válunk a szent lélektöl midön halálos vétket cselekeszünk.

K Mikor vétünk halálosan?

F. Midön nagy dologban meg szegjük az Isten parancsolattyát. tellyes akarattal.

K Mi következik a halálos vétekért.?

F Ez a vétek minket az Istennek ellenségivé tészen, az ördögnek rabjává., és apokolnak kinnya ala vett.

K. Micsoda a bocsánando vétek.?

F. E könnyebb. és meg bocsáthatóbb vétek.

K Mikor vétkezünk bocsánando vétekel.?

F Midön a törvény ellen valamely kevés állapotban vétünk, vagy ha szinte nagyban vétünk is. de nem szánszándékal.

K Mi következik abocsanando vétekért?

F. Ez a vétek valo hogy meg nem öii alelki életet., de meg gyengitti, készitti és vezeti ahalalos vétekre; az Isten elött nem leszünk oly kedvesek. noha ideig valo büntetést érdemelyen is. de a gyakorta irtoztato. s. aug. hom 50. tract.12 supr. s. joan.

K Nagy véteké a. mikor kevésnek tarttyuk abocsánando vétket?

F Igen is. mert elöször ha bocsánando is. de az Istent meg bánttya. 2. mert arra keveset hajtván. lassanként nagyobban esünk. és magunkot el veszttyük. 3. mert sokszor a mely vétket bocsánandonak tarttyuk. a halálos,, igen nehez is meg külömböztetni mikor bocsánando. és mikor halálos st aug. manual. ad laurent cap 78

K. Leheté nékünk bocsánatot nyerni. a magunk erejével. és érdemével. a bocsánando vétekért?

F Tsak a kristus vérinek erejével., és azö kegyelmének érdemi által. nyerünk bocsánatot akár mely vétekért. Conc. trid. sess. 6. dejustificatione. Cap. 9.


3 Articulus.
A fö vétkekröl. közönségesen

K Hány részre lehet osztani a fö vétkeket közönségesen?

F Rend szerént hét részre oszttyák., amelyeket hétt fö vétkeknek nevezik.

Elöször. a kevélység, 2 afösvénység, 3. a tisztátalanság, 4. a torkoság. 5 az irigység, 6 aharag. 7. areszttség.

K. Miért nevezik ezeket a vétkeket fö vétkeknek?

F Mert rend szerént ezekböl származnak. és erednek atöbbi.

K. Ezek avétkek halálosoké mindenkor.?

F Némelykor halálosok, némelykor bocsánandok, halálosok. amidön nagy dolgokban cselekeszik. és tellyes akarattal. bocsánandok, a midön kevés dologban cselekeszik. és nem szán szándékal.


Kilentzedik Rész
Különösön a vétkekröl.


Elsö Articulus
A kevélységröl.

K Micsoda a kevélység.?

F A magunkhoz valo. rendeletlen szeretett. a mely nem hogy mindent az Istennek ajánlana, és tulajdonittana, hanem mindent magának tulajdonit, mondgya szent ágoston. de Civit. dei libr 14. Cap. 23. Eccli. 10. 14. 15.

K Nagy véteké a kevélység?

F. E legg elsöbb, legg nagyobb és legg veszedelmesebb a vétkek közöt.

Magyarázat.

Legg elsöbb. mert ez által vétkeznek az ördögök, és ebben is eset az elsö ember.

Legg nagyobb. mert mindenek felet ebánttya meg egyenesen az Istent. és atöbb vétkek is ettöl származnak. s. aug. supr ps. 18.

Legg veszedelmesebb. 1. mert még a jó erkölcsök közé is bé szijja magát. mondgya szent ágoston. epist 56. et. 109.

2. Mert annak eredetét magunkban hordozuk. és leg utolszor is hadgyuk azt el. s. aug. serm 1. supr. ps. 18. num. 14.

3. mert mikor a kevélység uralkodik. a szivben. a jele a meg vettetésnek. s Greg. moral. supr. job. libr 34. Cap. 18.

K Miért jele a kevélység a meg vettetésnek.?

F Elöször. mert a meg vettetekhez illik a kevélység. az ördög példájára. a ki-is a kevelyek királyának hivatik jób. 41. 45. 2. Mert az Isten ellene áll a kevélyeknek. és kegyelmit adgya. az alázatosoknak. jacob. 4. 6.

K Mellyek azok a külömb féle kevélységek. a mellyekért vétkes lehet az ember?

F. Azok négy félék. 1. A testi vagy a lelki, a természet, vagy a természet felet valo ajándékokal magában valo dicsekedés., a mely dicsekedés ellenkezik a szent pál mondásival. mid vagyon a mit nem vettél volna. 1 cor. 4. 7. 2. Azt gondolni hogy az Isten a mi érdemünk jutalmaztatására. adta ezeket az ajándékokat. vagy pediglen azt hitetni el magunkal hogy az Isten nékünk valamivel tartozik. 3. magunknak többet tulajdonittani, vagy magunk felöl többet álittani. mint sem amint kellene. 4. másokot meg vetni.

K Mellyek azok a vétkek a melyeket rend szerént okoz a kevélység?

F. A kevélység amint meg mondottuk. kut feje a több vétkeknek. de vannak ollyanok a mellyek inkáb akevelységtöl szármáznak mint sem mástol, szent Gergely szerént, ezek pedig azok. 1. ahejában valo dicsöség, 2 az engedetlenség. 3 a szükség nélkül valo dicsekedés, azt mondám. szükség nélkül valo. mert némelykor a meg lehet szent pál szerént. 2. Cor. 12: 4. kép mutatoság. amely ellen akristus annyit mondot., 5. a vetekedések, a mellyek., sem az igazságtol. sem a szeretettöl, sem a szükségtöl nem erednek, 6. az igazság ellen valamely dologhoz vakmerö képpen valo ragaszkodás. 7 a viszá vonás. egyenetlenség. 8. avallás ellen lévö ujj dolgokon valo kapás. 9. a nagyra vagyás. s. Greg. moral supr. jób libr 10. Cap. 31. st aug. serm. de utilitate jejun Cap 8.

K Micsoda a kevélységnek orvosága?

F Az alázatosság.

K Micsoda az alázatosság?

F Szent Agoston szerént. az alázatosság nem egyéb. hanem hogy annyira vigyük az Isteni szeretetet. hogy magunkot meg vessük. de civitt dei libr 14. Cap. 13.

Az alázatoság szent thamás. szerént. nem egyéb, hanem ollyan jó erkölcs. mely meg üsmértetvén velünk hogy mik vagyunk. meg határozzuk igazán magunkot a szerént a mik vagyunk, és hogy nem keressük. senem kivánnyuk fellyeb valok lenni se a magunk elméjében. se a másokéban., mint sem a mint vagyunk. 3. thom. 22. quaest. 61.

Szent pál azt mondgya. hogy magunktol semmik vagyunk minden valami jó vagyon bennünk az Istentöl jö. ha valaki láttatik magának valaminek lenni,. holot semmi, az illyen embert az ö maga gondolattya tsallya meg. Gal. 6. 3. meg másut azt mondgya. mid vagyon, a mit nem vettél volna ha pedig vetted mit kevélykedel. mint ha nem vetted volna. 1 Cor. 4. 7.

Mind ezekböl a következik,. hogy az alázatosság cselekeszi azt., hogy mi semmiben ne dicsekedgyünk. hogy magunkot meg vessük., hogy senki eleiben magunkot ne tegyük, hogy senkit meg ne vessünk. hogy ne keresük az elö menetelt. becsületet, hogy jobban szeressük. engedelmeskedni. mint sem parancsolni., hogy mindenben az Isten parancsolattya alá vessük magunkot, és engedelmeskedgyünk felebarátunknak az Isten rendelése szerént.,

Ezeket az utolso szokot jól meg kell tartani, tudni illik 1. hogy mindenben az Isten parancsolattya alá vessük magunkot. az az, hogy mindenben engedelmeskedgyünk néki, hogy kivánunk meg maradni abban az állapotban a melyben tett, és gyengeségünkre valo nézve. jobban szerettyük. az alacson rendet, mind azon által. engedelmeségel. és Istenben valo bizodalomal el veszük. tölle a fellyeb valo rendet is. hogy ha azt meg tudhattyuk a mennyiben lehet., hogy ö hi arra. s. Greg. pasto. pars. 1.

2. Az alázatoság cselekeszi, hogy felebarátunknak engedelmeskedünk. az Isten rendelése szerént. az az, hogy soha magunkban fellyeb nem emellyük magunkot. felebarátunknál. akár mely alá valo légyen az emberek elött. vagy nemzettségiért. tiszttségiért. vagy személyiben valo voltáért., mivel lehet alázatoságal parancsolni, büntetni, inteni,. a hivatalnak méltoságát. meg tartani., de jol reá kel vigyázni, hogy ezeket nem kel cselekedni kevélységböl. az Isten rendelése, az ígazságnak törvénye, az okosság. és a szeretett ellen. mivel kevelységböl is lehet meg alázni magát az embernek.

K szükségesé az alázatosság.?

F ollyan szükséges hogy anélkül bé nem megyünk az Isten országában, mondgya a kristus. matth. 18. luc. 18.


2. Articulus.
A fösvénységröl.

K Micsoda a fösvénység.?

F. A. világi jokhoz valo rendeletlen szeretett. st aug lib. 4. de civ Dei cap 15

K Mikor rendeletlen a világi jokhoz valo szeretett?

F. A midön a sziv ahoz vagyon ragaszkodva.

K. Hogy lehet azt meg üsmérni, hogy a sziv avilági jókhoz vagyon ragaszkodva?

F Ezen ött jeleknek valamelyikéröl., 1. a midön nagy örömmel kivánnyuk azakot birni., és hogy mód nélkül félünk azokot el veszteni. és azoktol meg fosztatni. 2. a midön azokot igasságtalanul. és az Isten törvénye ellen keresük, vagy is akarjuk meg tartani. 3. a midön azokot nagy nyughatatlanságal. és szorgalmatoságal keresük. 4 a midön. azokal szükségünk felet élünk. azért hogy eleget tegyünk. akevélységnek. és a mértékletlenségnek., 5 a midön a szükségen fellyül valot a szegényeknek nem adgyuk tim. 6. s. aug. serm 43. de diversis.

K Miröl lehet meg üsmerni. hogy a sziv nincsen ragaszkodva a világi jókhoz.?

F. 1. A midön azoknak birását valoságos boldogságnak nem tarttyuk. se azoknak el vesztésit nyomoruságnak 2. amidön jobban szerettyük szegénységben élni mint sem rosz utakon gazdagságot szerezni. vagy azokot meg tartani. 3. a midön nem a rosz kivánsagokot keresük meg elégitteni. hanem csak a szükség, és a bé vett. jó szokás szerént akarunk élni azokal. 4. a midön. másokal jól teszünk, és a szegényeknek adgyuk. a szükségen fellyül valokot.

K Ez igy lévén kevesen vannak tehát a kik nem fösvények.?

F. Igen is. mivel nagyob része a keresztényeknek. a fösvénységért vész el. söt még az a nyomoruság, hogy kevesen gondolkodnak arrol.

Magyarázat.

Sokan meg csallyák magokot a fösvénység iránt. azt tarttyák hogy nincsenek ebben a vétekben, a midön ollyan utakon keresik, és tarttyák meg a joszágokot, a melyek kárára nincsenek másoknak, a midön a költtségek rendekhez képest vagyon, és hogy nem ollyan sobrákok mint a kik magoktol is szánnyák, de emég nem elég. mert ugy is fösvények vagyunk. ha a világi jókhoz kapcsollyuk szivünket., sőt még az ollyan jókhoz is, a melyek öss. örökünk, illyen értelemel. kevesen vannak., a kik fösvények ne volnának., de még joszág nélkül lehet valaki fösvény. a szegények fösvények, a midön agazdagságot szeretik. és a midön szegénységeken suhajtoznak, és azt nyomoruságnak tarttyák. s. aug. supr. ps. 51. num. 14.

K Mik okozák a fösvénységet?

F A kevélység. a minden látásnak. és tudásnak. kivánsága. és a mértékletlenség.. mivel evilági jokótt nem szeretik egyébért, hanem hogy ezen három véteknek eleget tehessenek. s. aug. de confess. lib. 3. Cap. 8.

K A fösvénység nagy véteké?

F. Igen is. mivel. sz.pál. azt mondgya, hogy a fösvénység gyükere. minden roszaknak. 1 tim. 5. 10.

K Micsoda vétkeket okoz rend szerént a fösvénység?

F A nagy szent Gergely, hetet számlál elö. 1. az árulást. 2. a tsalást. 3 a hazugságot. 4. az esküvést, 5. a nyughatalanságot, 6 az eröszakoskodást. 7. a szegényeken valo könyörületlenséget. s.greg. moral. supr jób. libr. 31 Cap. 31

K Mikor halálos vétek a fösvénység?

F Midön inkáb szerettyük avilági jokot az Istennél.

K. Micsoda orvosága vagyon a fösvénységnek.?

F. Az imádság., alamisnalkodás. az akarattal valo szegénység, és a halálrol valo elmelkedés., meg gondolván azt. hogy a halál. erövel el fogja venni töllünk azt a gazdagságot a mellyet ugy szeretünk.


3. Articulus
A Tisztátalanságrol.

K. Micsoda atisztátalanság?

F. ollyan vétek amelytöl irtozni kellene akeresztényeknek. sött még üsmérni sem kellene.

K Mikor esnek ebben a vétekben?

F 1 A midön tisztátalan dolgot cselekesznek. egyedül, vagy másokkal., 2. a midön beszélnek., énekelnek., olvasnak., irnak, vagy halgatnak tisztátalan dolgokot., 3 amidön ollyan személlyeket, vagy dolgokat néznek, melyek vétket okozhatnak 4 a midön helyt adnak arosz gondolatoknak,

K Mik okozák rend szerént atisztátalanságot?

F Az Isten arra meg tanyit a proféta által, hogy a kevélység, a torkoság., a bövség. a reszttség. a szegényekhez valo keménység. okozzák a tisztátalanságot. Ezech. 16. 49.

K vagyoné még más is. a mi a tisztátalanságra vezessen.?

F vagyon. A külömbözö személlyeknek egy másal valo társalkodások. a táncz, a rosz könyvek olvasása.

K Mik követik rend szerént. a tisztátalanságot?

F. Az elmének vaksága., a szivnek meg keményedése, az egésségnek rontása; a házi dolgoknak rendeletlensége., a hirtelenkedés. álhatatlanság. az Istenröl. és az üdveségröl valo feledékenység, a haláltol valo irtozás. az elmének el fajulása, és gyakorta a penitentzia tartatlanság.

K Miképpen lehet el hagyni vagy el kerülni ezt a rut vétket?

F Az alkalmatoságot kel el kerülni. az imadságot szeretni. a foglalatoskodást, penitentzia tarto életet kel élni. gyakorta meg gyonni., gondolkodni gyakorta a halálrol, és az örökkévaloságról 2 Cor. 12. 8.


4. Articulus.
A Torkosságrol.

K Micsoda. a torkosság?

F Az ételnek, és az italnak mértekletlen szeretete.

K Miért mondod, mértékletlen szeretete?

F Hogy meg mutassam, hogy az ételnek. és az italnak szeretete. lehet jó. és hellyes.

K Az ételnek és az italnak szeretete. mikor jó. és hellyes?

F A midön csak a szükségre. és az egésség meg tartására vigyáznak.

K Mikor vétkeznek a torkosságal.?

F A midön mód nélkül esznek, és isznak., 2. nagy kivánságal. 3 nagy költtségel, 4 mikor kényeségből az ételben, vagy az italban válogotnak. 5 mikor az egéssegnek azal ártanak., 6 mikor a böjtöt meg szegik.

K Mellyik torkosság leg veszedelmeseb.?

F. A reszegség.

K Micsoda veszedelem követi arészegeseket?

F Azokot ezer féle rendeletlenség követheti., az embereknek tsufjai. a maradékjokot szegénységben vetik. élettyeket rövidittik. az Istennek átkozottai. Isai. 28. 7. oséas 4. 12.

K Mik követik a torkosságot?

F Az elmének meg tompulása. a vigasság. a helytelen beszédek, a tisztátalanság.

K A torkosság nagy véteké.

F Igen is. mivel szent pál azt mondgya hogy a torkosoknak a hasok az Istenek phil. 3. 18.

K Micsoda orvosága a torkoságnak.?

F A mértekletesség. böjt, penitentzia. ahalálrol valo gondolkodás. tertull. libr de jejun. st leo supr jejun


5 Articulus
Az Irigységröl.

K Micsoda az irigység?

F Az ollyan kedvetlenség. amellyet érzünk. magunkban, a midön felebarátunk valamely lelki vagy testi hasznos állapotokot bir., a mellyek meg sértik a mi magunkhoz valo szeretetett,

K Mik okozzák az irigységet?

F. A kevélység. és a fösvénység.

K Miért mondod hogy á kevélység okozza az irigységet?

F. Mert nehéz a nékünk. mikor valaki nagyobra mégyen nálunknál, vagy hozánk hasonlo leszen, mert kevéllyek lévén. nagyobra becsüllyük. magunkot másoknál.

K Miért mondod hogy a fösvénység okozza az irigységet?

F mert a földi jókhoz lévén ragaszkodva. azt nehezen szenvedgyük hogy mások ollyan joszágokot birjanak., a mellyeket magunknak kivánnók.

K Mik követik az irigységet?

F A felebarátunkhoz valo gyülölség, kivánván néki artani, örülünk szomoruságán, szomorkodunk örömin., azután, az ember szollás. gyalázás.

De a miért leg ínkáb meg kellene utálnunk az irigységet a hogy hasonlokká teszen minket az ördőgökhöz, a ki is csak irigységböl kiván nékünk ártani., mert nem szenvedheti azt hogy mi boldogabbak legyünk nálánál. st Cypr. tract. de invi. st chrysost hom. 41. supr st math.

K Az irigység nagy véteké.?

F Mint hogy hasonlokká tészen minket az ördöghöz hová lehet tehát ennél nagyob vétek.

K Micsoda orvoságai vannak az irigységnek?

F. Az alázatoság. a sanyargatás. a világi joknak ellene mondása., mivel ezek ajó erkölcsök. nem engedvén hogy szeressük a gyönyörüségeket, és a gazdagságokat,, tehát irigységel sem leszünk. azokhoz, akik ezeket birják. st basil. hom. supr in vid


6 Articulus
A haragrol.

K Micsoda a harag?

F A léleknek oly rendeletlen indulattya, a mely sebességel mutattattyaki ami nékünk nem tettzik.

K Mikor hellyes. és igazságos aharag?

F. Midön azzal valamely jót akarunk szerezni, vagy valamely roszat meg gátolni, akristus példája szerént. joan. 2:15.

K Minek nevezik a hellyes haragot?

F Buzgoságnak. zelus. joan. 2. 15.

K Mikor rendeletlen aharag.?

F midön arosz indulatoktol ered.

K Mit hivsz rosz indulatoknak.?

F A léleknek rendeletlen hajlandoságit.

K Micsoda rosz indulatok okozzák a haragot.

F A kevélység. mértékletlenség. fösvénység.

K Mik követik aharagot?

F A visza vonások, veszekedések, gyülölségek. bestelenkedések. boszuállások, és gyilkoságok

K Az igasságtalan harag nagy véteké?

F Igen is. mikor annak meg türköztetésin nem igyekeznek.

K Mit kel cselekedni hogy a haragot el lehesen kerülni?

F Mindenben ahitt. és az okosság szerént kel cselekedni. és soha sem az indulat szerént. imádkozni kel. keveset beszélleni,, és bekeséges türönek kel lenni.


7 Articulus.
A Resttségröl.

K Micsoda a reszttség?

F Az ollyan tunyaság. és kelletlenség, amely inkáb el hagyattya velünk köteleségünket. hogy sem mint valamely eröszakot vegyünk magunkon.

K Mikor vétt valaki a resttség miat?

F. 1. Mikor köteleségit. hivatallyát. el mulattya, mikor magát nem oktattattya, mikor valamely hivatalt: a melyre hitta az Isten, fel nem akarja venni. 2. mikor csak a tunyaságban akarja az idöt tölteni, 3 mikor csak ahejában valoságban foglalatoskodik. a sok beszélgetésben. játékban, szüntelen valo vadászásban, 4 mikor el mulattyák. az Isteni szolgálatot. és az üdveség keresést., 5. mikor azon nem munkálodnak szüntelen., hogy magokot meg jóbbittsák. fogyatkozásokbol., és elö mennyenek ajó erkölcsben.

K Mik okozzák. a resttséget?

F A kevélység. fösvénység. mértékletlenség; a részegség, mivel azért mulattyákel. a köteleséget: hogy eröszakot nem akarnak venni a rosz hajlandoságokon.

K Mik követik a resttséget?

F A munkához valo unalom, a sok álom, valamely nehéz dolognak el kezdéséhez valo félelem, az igazságnak meg utálása, sött még az olyat is a ki arrol beszél.

K A resttség nagy véteké.?

F Ha a resttség a szivben uralkodik. kárhozatos vétek. a haszontalan szolgát vessétek akülsö setéttsegre. mondgya a kristus. matth 25. 30.

K Mit kel cselekedni hogy el lehessen kerülni a resttséget.?

F Meg kel tanulni köteleségünket, alelki és világi hivatalunkot; mind azt. valami szükséges az üdveséghez., és mind azt, valami szükséges a rendhez., tiszttséghez. mesterséghez. a mellyekben vannak, a munkát kel szeretni,. mindenkor foglalatoságban kel lenni, és eröszakot venni magunkon

K Micsoda orvoságai vannak aresttségnek?

F Az imádság, a munkás élet, penitentzia. mindenkor hasznos dologban valo foglalatoskodás.

K Micsoda okokra valo nézve kell illyen életet élni?

F A halálra. és az örökké valoságra. valo nézve, és más nagy okokra nézve. a mellyek köteleznek az üdveségnek keresésére,


Tizedik. Rész
Közönségesen a jó Erkölcsökröl.

K Mitt kel cselekedni hogy el lehesen kerülni a vétket?

F. A jó erkölcsököt kel követni, mivel aki nem jó erkölcsü. a minden bizonyal a vétekben éll,

K Micsoda a jó erkölcs?

F. Az Istennek ollyan ajándéka, mely mind könnyüséget. mind hajlandoságot ád. akeresztényi élet köteleséginek meg üsmérésére., és végben vitelére.

K Miért mondod azt. hogy az jó erkölcs Isten ajándéka?

F Mert az embernek magátol nem lehetne az a hajlandosága. a jóra, ha Isten azt nem adná jacob. 1.17.

K Hány féle jó erkölcs vagyon.

F két féle. theologális. és moralis.

K Mit hivsz theologalisnak.?

F hivom azt a jó erkölcsöt. a mely egyenesen az Istent tekinti.

K Mellyek a morális jó erkölcsök?

F. Azok. amelyek a jó szokásokot rendben tartattyak, és amellyek nem egyenesen az Istent tekintik.

K Hány theologális jó erkölcs vagyon?

F. Három. a hitt. a reménség. és a szeretett. 1 Cor. 13. könnyü azt meg látni hogy ezek. egyenesen egyedül az Istent tekéntik. mivel az Istenben hiszünk ahitt által. a reménség által várjuk hogy ötet birhassuk. és ötet szeretnünk kell.

K Hany morális jó erkölcs vagyon?

F. Noha azok sok számuak, de lehet négy részben foglalni, amelyeket nevezik a deákok. virtutes Cardinales, mivel ezek. mint egy sarkai. vagy fundámentumi atöbb jó erkölcsöknek, ezek pedig azok, az okosság. a mértékletesség., az erö, és az igasság.

K Miért mondád azt. hogy a moralis vagy a Cardinális jó erkölcsök. nem tekintik egyenesen az Istent?

F. Mert azok egyenesen. a mi szokásinknak rendben. valo vételit tekintik. a meiyeket azután az Istenhez kel forditani, mivel ami szokásink csak akor jók. és hellyesek., mikor az Istenért munkálodunk.

Tizen, egyedik Rész
Különösön a jó Erkölcsökröl, elöbször a hitröl.


Elsö Articulus
Hogy mi légyen. a hitt.

K Micsoda a hitt?

F. Az ollyan világosság, a mellyet az Isten lelkünkben öntvén, erössen hiszszünk az Istenben. és mind azt valamit kinyilatkoztatott; ha szinte azt meg nem foghattyuk is.

Magyarázat

Azt mondám hogy a hitt világoság., mert meg világosittya elménket. és meg üsmérteti véle azokot az igazságokot. a mellyeket az Isten ki nyilatkoztatot; ez a világosság cselekeszi hogy Erösen hiszünk,. az az, minden kételkedés nélkül, és tellyes bizodalomal. ez is cselekeszi. hogy az Istenben hiszünk., az az, hogy bizonyosok vagyunk. hogy vagyon edgy Isten akiben kel vetnünk minden bizodalmunkot., ugyan ez a világoság cselekeszi. hogy hiszük mind azt. valamit ki nyilatkoztatott. ha azt meg nem foghattyuk is. az az, hogy vannak ollyan igazságok amellyeket mi soha meg nem foghatunk, azt meg foghattyuk hogy az Isten teremtette evilágot. az eget és a földet, de azt meg nem foghattyuk., hogy edgy Istenségben három. külömbözö személy légyen. noha azt hiszük mert az Isten ki nyilatkoztatta.

K Micsoda a hitnek fundámentuma.?

F. Az Isten szava. mert csak azt hiszük erösen, ugy mint hitt ágazattyát. a mít az Isten mondot. és ki nyilatkoztatot.

K Miért hiszük azt erösen. a mit az Isten mondot és ki nyilatkoztatott?

F Mert az Isten véghetetlen bölcseségü, és véghetetlen jó. magát meg nem tsalhattya. sem minket. hebr. 6. 18.

K Miképpen tudhattyuk mi azt amit az Isten ki nyilatkoztatot nékünk?

F Az Anyaszent egy ház által. akire bizta szavainak meg tartását. és gondviselését.

K Hol vagyon le téve, az Isten beszéde.?

F. Az szent irásban, és a tráditioban. ebben a kettöben fel találtatnak mind azok, valamiket az Isten ki nyilatkoztatott nékünk.

K Micsoda a szent Irás?

F. Az Istennek. irásban tétetett szavai. a mellyek záratva vannak a szent könyvekben., a mellyeket Canonicusoknak nevezük.

K Micsoda atráditio. vagy a hagyás.

F. Az Istennek ollyan szavai, a mellyek nincsenek a Canonicus könyvekben irva., hanem azokot az apostoloktol vettük, mint egy kézröl, kézre, az apostoloktol fogvást


2. Articulus.
Az Anyaszent egy ház. hatalmárol. a hitt dolgaiban.

K Miért mondád, hogy az Isten. a közönséges anyaszent egy házra bizta a szent Irásnak., és atraditionak meg tartását.?

F. Mert egyedül a közönséges anyaszent egyházat illeti meg külömböztetni. az igazán valo irást. és traditiot, a hamisaktol. 2. meg magyarázni, és meg üsmértetni velünk, avaloságos értelmit a tráditionak és aszent irásnak. s. aug. libr 13. Contr. faust Cap. 4.

K Miért mondád azt hogy csak a közönséges anyaszent egy házat illeti.?

F. Mert csak egyedül az anyaszent egyház csalatkozhatatlan, és hogy csak azt is kel halgatni, hogy tévelygésben ne essünk. 1 tim. 3. 15. math. 16. 18. st aug. Contr. Cresconium cap. 33

K Mit mondhatni hát azok felöl. kik azt tanittyák. hogy mindeniknek a hivek közül. kel tudni magátol a szent irásoknak értelmit, az anyaszent egyház segittsége nélkül?

F Azok kik ezt tanittyák. tévelygésben vannak., mert ez által kaput nyittanak a szabados életre. és az annyi sok féle vallásnak bé hozására., valamenyi külömbözö elme vagyon az emberek közöt., mivel nincsén, és nem volt ollyan eretnek, a ki nem vette volna eretnekségit. a szent irásokbol. mondgya szent hilarius. lib 2. ad Constancium. s. aug. de Trinit. libr 1. Cap. 3. E mind a szent irás ellen valo. tanitás. mind pedig lehetetlen. és az okosság ellen valo.

Magyarázat.

Azt mondám. hogy ez. a szent irás ellen vagyon mivel szent péter. azt mondgya. hogy az irást nem kel különösön valo magyarázatal magyarázni. 2. petr. 1. 20. soha nem volt szabad a sidoknál. hogy ki ki maga hatalmábol. magyarázza az irásokot malach.2.7. Azt mondám hogy a mind lehetetlen, mind az okoság ellen valo., mivel lehetetlen hogy az együgyuek, és atudatlanok., kik leg többen vannak az emberek közöt., és akik ugy hivattak a hitre valamint atudosok., hogy azoknak lehessen magyarázni a szent irást, holott olvasni sem tudgyák. és az irásoknak eredendö nyelvit sem értik.

K Nem érthetnéké meg a szent irás forditasit. ha ö elöttök el olvasnák.. és a forditások szerént itéletet nem tehetnéneké magoktol. az irások értelméröl.?

F. Minek elötte itéletet tennének magoktol. a szent irás forditásárol, szükséges volna, hogy magoktol meg tudhatnák külömböztetni az igazán valo irásokot, a hamisaktol. hogy mellyik könyv Cannonicus, és melyik nem a, 2. Aban bizonyosoknak kellene lenniek, hogy ha azok kik a szent irásokot forditották. meg nem tsaltáké öket, és azt is kellene magoktol meg tudni, ha azok a forditások meg egyezneké aleg elsöben irot könyvekel. de mind ezek. tellyes lehetetlen nékik. csak azok bizonyosok tehát ezekben., akik az anyaszent egy háznak meg csalatkozhatatlan hatalmát tarttyák. a ki is elönkben adgya. mind az originalis könyveket, mind azoknak forditásit.

K De nem mondhatnié azt., hogy a szent lélek, oktattya és világosittya ahiveket. fel nyitván szemeket belsö világosittassal., hogy meg üsmérhessék az irásnak értelmét?

F. Azt el nem mondhatni., mivel láttyuk, hogy az illyen tartás. sok eretnekségeket okoz. luthérust. példának okáért. maga Calvinus igaz hivnek tartotta lenni, miért tehát nem hiszik midön azt mondgya hogy az Isten sugarlásábol. magyarázta a szent irást noha. ellenkezöt tanitott Calvinussal. miért nem mondhatnának hasonlot magok felöl. az ujj keresztények, a reszketök, és a fánaticusok.? mindenik ezek közül el mondhattya, hogy a mely értelmet ád a szent irásnak, a szent lélektöl vette., lehetetlen a szent léleknek két embernek, két külömbözö dolgot sugarlani., mivel ö az igazságnak lelke. azt nem sugalhattya luthérusnak. hogy a kristus valoságal jelen vagyon az eucharistiában, Zuinglusnak pedig azt. hogy ót nincsen, mind ezekböl a következik. hogy ha az emberek közöt nem tartanak ollyan meg változhatatlan tudományt. mely az ö elméjeket mint egy kötözve tarttsa., soha semmi közöttök nem lészen bizonyos, avallás dolgában. és minden tanitasnak szelétöl el hadgyák magokot vinni. valamint a gyermekek. a mely a szent irás ellen valo volna ephes. 4. 14.

Az Isten bölcsesége. által látta mind ezeket, meg is orvosolta. kötelezvén minket arra hogy halgassuk. az anyaszent egyházat, és néki engedelmeskedgyünk. meg igérvén azt is. hogy az anyaszent egy ház, mindenkor fent marad. és soha tévelygésben nem esik.


3. Articulus
A Szent Irásrol.

K Micsoda a szent irás?

F Az Istennek a szent könyvekben bé zárt beszéde, a mellyeket Cannonicusoknak nevezik.

K Miért nevezik a szent könyveket Canonicusoknak.?

F. Mert a szent könyvek, a hitnek szabot rendei, mivel Canon. görög szó lévén. rendet tészen.

K Mellyek a Canonicus könyvek?

F két Canonicus könyvek vannak., az ó testamentumbéli Canonicus könyvek, és az uj testamentumnak Canonicus könyvei, az ó testámentum béli könyvek., a kristus elött irattak. az uj testámentum béli könyveket. a kristus halála után irták.

K Mellyek az ó testamentum béli Canonicus könyvek?

F. Azok négy félek, 1. a törvénynek könyvei, 2. a historiának könyvei, 3. a dicseretnek könyvei, 4. a profétak könyvei.

A törvénynek könyvei ezek. Mojsesnek ött könyvei. ugy mint, a Genesis. Exod. leviticum, Numerorum, Deuteronum. A historia könyvei, Josué. Birák, Ruth. a királyok négy könyvei, a mellyek közül a két elsöt, samuel két könyvének nevezik. a Chronica két könyvei, a melyeket nevezik paralipomenesnek., az Esdrás elsö könyve, a másika a nehémiasé., a Tobiás. judith, Esther, Jób. könyvei, és a Makabaeusok két könyvei.

A dicséretnek könyvei, a Dávid soltáros könyve. a melyben foglaltatnak száz ötven soltárok,, A példa beszédek, az Ecclesiástes., az Enekek éneke, a Bölcseség könyve, és az Ecclesiasticus. ezek Isteni dicséreteket. és az életnek modgyait. foglalyák magokban. noha sokszor. jövendöléseket. és historiát is foglalnak magokban.

A jövendölések, a negy elsö proféták könyvei. ugy mint Isaiásnak. jeremiásnak., Ezechielnek, Danielnek. Baruch is ezekhez számláltatik. a tizenkét kis proféták ezek. Osiás, joel. Amos. Abdiás. Jonás. Mikéus. Nahum. Habacuc. Zophoniás. Haggeus, Zakariás. Malakiás.

K Mellyek az uj testámentum béli Canonicus könyvek.?

F. A kristus. négy Évangyélisták által iratott Évangyéliuma. ugy mint. Matthé. Márk. Lukáts. és János. az Apostolok tselekedetei lukáts által. az Apostolok levelei, ugy mint szent pálnak tizen négy levelei. szent jakabnak edgy, szent péternek kettö, szent Jánosnak három, szent Judásnak. edgy. és az apocalypsis. vagy szent János látása

K A keresztényeknek kellé olvasni a szent irást?

F. Igen is kel, az anyaszent egyház. azt kivánnya hogy a hivek leg inkáb annak olvasásában foglalatoskodgyanak fö képpen olvasák. az uj testamentumot., a soltárokot., a példa beszédeket. és a bölcseségnek könyveit s. Chrisost. hom. 2. supr s. matth. hom 10. supr. s. joan. hom. 1. supr. epist. ad rom.

K Micsoda formában kel olvasni a szent irast?

F. Tisztelettel., alázatoságal. figyelmeteségel. a mit meg értünk, azt kövessük. a mit pedig abban meg nem értünk, hidgyük. és tisztellyük., és mindenben az anyaszent egy ház itélete alá vessük magunkot.

K mit kel cselekedni hogy hasznunkra lehessen az a szent olvasás?

F. mind az olvasás elött. mind utánna, kérjük az Istent hogy nyissa fel elménket, és szivünket beszédének., és ahoz szabjuk és intézük. a magunk viselését. hogy ne legyünk hasonlo az ollyan emberhez. a ki a tükörben nézi magát. és aki el felejti hogy micsodás volt. mihent a tüköröl el veszi szemeit. mondgya szent jakab. 1. 23.


4 Articulus.
A hitt dolgaiban valo Traditiorol

K Meg vagyoné. mind az irva. aszent könyvekben amit az Isten akarja hogy hidgyük.?

F. Nincsen. tartozunk hinni sok ollyan dolgot, mely azokban nincsen meg irva. és ami azokban meg vagyon irva, nem tudhattyuk azoknak valoságos értelmit más keppen. hanem a tráditiobol. (a hagyásbol.)

Magyarázat.

Hogy micsoda szükséges atráditio. a ki tettzik a szent Irásbol. a szent Atyákbol, söt még azoknak szokásokból is. kik azt meg vetik.

1. A szent Irásból. mivel szent pál azt mondgya a thessálonika bélieknek. hogy hiven meg maradgyanak a tráditio mellet, és meg tarttsák a tráditiokot a mellyekre vagy szoval. vagy leveleiben tanitotta öket., szent pál sok hellyen atráditiokra igazittya a hiveket. mivel nem mindent magyaráz meg nékik írásban. 2. thes. 2. 14. 2 Cor. 11. 23. 24. 2 tim. 2. 2.

2. A szent Atyákbol. szent ignátz. a szent péter tanitványa., szent Irénéus. aki amásodik saeculumban élt. Alexándriai szent kelemen., Tertulliánus. Eusebius. szent basilius. szent Hiéronimus, szent Agoston, nem szollok atöbb szent atyákrol., akik mind egyet mondván., mindnyájan meg vallyák a tráditionak szükséges voltát. s. ignat. apud Euse, hist Eccle. libr. 3. Cap. 36. s. Iren. libr 3. Cap. 2. 3. 4. tertul.libr de corona mili. Cap.3. s.basil. de spiritu sancto. Cap. 27. s. hier. dialog. Contr. lucife. Cap. 4. s. aug. libr. de bapt. Contr. donatis.

3. Azoknak szokásokbol is. kik azt meg vetik., Mivel a protestánsok. sok ollyan dolgot kóvetnek. és hisznek., a mellyeket csak a traditiobol tudhatni, azt hiszik hogy a kisdedeket akár ki keresztellye meg. de a kereszttség jó., mi is igy hiszük. de ezt a tartást, sem ök, sem mi meg nem mutathatnok más képpen. hanem atraditiobol, ök is nem szombatot hanem vasárnapot illik, más Innepeket is illenek. ángliában még többet illenek mint másut., atráditiobol tudgyuk tehát. hogy ezeket a bé vett szokásokot kel követni., valamint sz.agoston mondgya epist 118. ad janua.

Sok féle dolgok vannak ollyanok a mellyeket a protestánsok nem követik., noha a szent irásban meg legyenek irva, és azt. csak atráditiobol. és az egész anyaszent egyháznak szokásibol tudgyuk hogy nem szükséges azokot követni.

Ökk nem követik aláb mosást. noha azt a kristus világosan hadgya. és ha a kristus szavait betü szerent veszük, ugy tettzik mint ha ezt a Ceremoniát. szenttségnek rendelte volna lenni. mondván szent péternek. hameg nem mosom lábaidot, nem lészen részed velem. és alább. mossátok meg edgyik amásitoknak lábokat. valamint én tselekedtem. joan. 13.

Azt csak a tráditiobol tudhattyuk. bizonyoson. hogy ezeket a szokot nem kel betü szerént erteni., és hogy nem rendeltetett szenttségnek.

Meg más példa. a protestánsok. minden kételkedés nélkül meg eszik. a vért. és a fojtot hust valamint mi, epedig tellyeségel etlenkezik az apostolok jérusálemben tartot Conciliumnak parancsolattyával, a mely ezeket hadgya, tetszet a szent léleknek, és mi nékünk. hogy egyéb terhet ne vetnénk ti réátok, hanem eszükséges dolgokot, tudni illik. meg tartoztassátok magatokot azoklol. mellyek a bálványoknak áldoztattak,. avértöl. és afojtot hustol. act. 15.

Azt pedíg tsak atráditiobol tudgyuk hogy ez a tilalma az apostoloknak tsak egy idöre valo volt

A protestansok kételenek tehát a magok tanitások ellen is. sok dolgokban atráditiot halgatni.

K Miképpen jöhetet mi hozánk az Isten szava., mely irásban nincsen.?

F. Az Apostolok a kristustol tanulván,. meg tanitották azokot a püspökököt. akiket fel szenteltek., azok apüspökök meg tanitották az utánnok valojokat, azok meg másokat. eszerént tehát az igazság meg maradot az anyaszent egy házban, kézröl kézre.

K De az a fel nem iratot szó. annyi sok szájon menvén által. idövel nem szenvedhetetté nagy valtozást.

F. Nem, mert, 1. az anyaszent egy ház. a szent lélektöl vezetetvén, azt el nem hadgya soha, meg sem engedi hogy tévelygésben essék. 2. Az anyaszent egy háznak bizonyos és meg csalatkozhatatlan régulája vagyon. hogy meg üsmérhesse. avaloságos traditiot ahamistol., a melyet meg tanulhattyuk szent Agostontol., ugy mint Az anyaszent egy ház. tsak azt tarttya apostoli tráditionak, a melyet közönségesen tarttyák, és tanittyák mindenüt az egész anyaszent egy házban., noha ne tudhassák is annak kezdetit. s. aug. lib 5. de bapt. Contra donatistás. Cap 24.

K Miért bizonyos. és meg tsalatkozhatatlan. ez a regula.?

F. Mert lehetetlen hogy az egész keresztények, kik az egész földön vannak., akik edgymásnak soha hirit nem hallották. és a kiknek külömb féle nyelvek. és szokások vagyon ahit ágazattyán kivül., ugy meg edgyezhessenek. hogy egyet tanittsanak. és tarttsanak., a vallás dolgában., hogy ha tsak. azt a tanittást, vagy tartást. azon edgy mestertöl nem vették. volna. aki el küldvén tanitványit., egyenlö oktatást. és rendelést adot nékik.

K Nem történhetetté meg, hogy valamely tanittás, vagy szokás. mely az apostolokéval ellenkezö volna., csak lassanként az anyaszent egy hazban bé szivárkozván, azt mindenüt bé vették., a mely változást. azután. sok idővel vették észre?

F A lehetetlen, hogy ha nagy dologra értödik az a tanittás. vagy szokás. négy ókból azt meg láthattyuk.,

1: A kristus meg igérte anyaszent egy házának. hogy soha tévelygésben nem esik.

2. Az okoság ellen volna meg is gondolni, hogy mindenüt meg változtassák. az ollyan tanittást. és szokást. a mellyet közönségesen vették bé, ugy hogy valaki azt észre ne vegye., és hogy az ellen valamely vetekedést. és ellen tartást. ne indittanának..

3. Soha semmi ollyan nevezetes ujj dolog nem támadot az anyaszent egy házban. hogy azt meg nem üsmerték volna. és azonnal nem Condemnálták volna azt, a kezdöivel együt.

4. Ez a változás nem lehetne meg. hogy ha csak egy szers mind meg nem változtatnák. mind azt. valami akönyvekben vagyon irva és a mellyek el vannak terjedve mindenüt. az Apostolok idejétöl fogvást. azokban a könyvekben pedig fel vannak téve. mind azok amit hiszen. és tart az Anyaszent egy ház. és valamit tartott, és hitt minden saeculumokban. az illyen változás tehát. mind az okoság ellen volna. mind pedig lehetetlen.

K Mi következik hát mind ezekböl.?

F. Midön valamely dolgot, az egész anyaszent egy házban közönségesen egyaránt hisznek. tanittanak. és követnek, nem tudhatván annak kezdetit., a bizonyos jele tertulliánus, és szent agoston szerént, hogy a nem ujjontában találtatott dolog., hanem az apostoloktol származot. a kik el terjedvén az egész világra. edgy lélekben tanitották és rendelték mind azt. mindenütt, valamire a kristus tanitotta öket. tert. de prescrip Cap. 20. 21. s. aug. libr 5. de bapt. Cap. 24. et epist. 118. ad janua.

K. Az anyaszent egy ház. vigyazé. a traditiora. a mi a szent irást illeti?

F Igen is. vigyáz két dologban. 1. tsak azokot a könyveket üsméri szent irásoknak a mellyeket traditiobol tud azoknak lenni. s. aug. libr. 2. de doctrina Christiana. Cap. 8.

2. hogy a szent irásokot, tsak a tráditio szerént. magyarázza.

K Az anyaszent egy ház. mindenkor azt hitte tehát az apostoloktol fogvást., valamit mostanában hiszen?

F. Nincsen külömben, mivel az anyaszent egyház. tsak azt hiszi mais.. amit az apostolok idejében hitt.

K Az anyaszent egyházban valo bé vett szokások az apostoloktol maradtanaké?

F Az egész anyaszent egy házban. mindenüt közönségesen bé vett szokások., ugy mint a nagy böjt. a kereszt vetés. a kisdedek kereszteltetése., az apostoloktol maradot. ezekröl bövebben szolunk másut.


5. Articulus.
A Conciliumoknak. és a Szent Atyáknak auctoritásárol.
a hitnek dolgaiban.

K Mít cselekeszik az anyaszent egy ház. midön valamely vetekedés támad a hivek közöt. ahit dolgában?

F. Az anyaszent egy ház. arrol végezést teszen, vagy a pápa. vagy a püspökök altal., a kik is meg tartói a tráditionak. szent pál szerént 2. tim. 2. 2.

K Mikor szoktak Conciliumot tartani?

F Rend szerént mikor valamely kérdés támad a hitt dolgában. vagy valamely nagy dologrol kel rendelést tenni.

K Hány féle Concilium vagyon?

F. Az Concilium, vagy Generálé; közönséges, (vagy Nationale. nemzet béli vagy provinciále, tartomány béli vagy diaecesisi, egy püspökség A Concilium generálé az egész világon lévö püspoköknek gyülekezetiböl áll. A Nationale,, tsak egy féle nemzetböl valo püspököknek gyülekezetiböl, a provinciále, tsak egy tartományban lévö püspököknek gyülekezetiböl, a Diaecesisi. egy püspökségben lévö Clericusoknak gyülekezetiböl áll. a püspök engedelméböl.

K Tsak a püspökök vannaké jelen a Conciliumokban?

F. Más féle papi renden lévöknek is lehet jelen lenni vagy szokásbol, vagy rend szerént. de tsak apüspökök voxolnak vég képen. és ök vannak ót ugy mint Birák

K Régi szokásé a Concilium tartás?

F Az apostolok kezdék ezt a szokást,. jerusálemben, és annak a Conciliumnak végezése, e szerént kezdödik. Ugy tettzet a szent léleknek és mi nékünk. act. 15.

K Miért éltek az apostolok illyen szokkal?

F Hogy meg mutassák a szent léleknek jelen valo létét. az ollyan szent gyülekezetekben, és hogy a szent lélek teszi avégezéseket

K A Conciliumnak végezése ahit dolgában. tehát tsalatkozhatatlan?

F. A közönségesen valo Conciliumoknak végezések. a hit dolgában, igen is tsalatkozhatatlan., a más féle Conciliumoknak is végezések tsalatkozhatatlanok, hogy ha azokot bé veszi az egész anyaszent egy ház.

K Miért tsalatkozhatatlan aközönséges Conciliumoknak végezések ahit dolgában.?

F Mert azok a Conciliumok az egész anyaszent egy háznak képit viselik. akinek is a kristus meg ígérte hogy soha tévelygésben nem esik.

K Miért tészi az anyaszent egyháznak bé vétele., tsalatkozhatatlanná az ollyan. Conciliumoknak végezésit, kik nem közönségesek.?

F. Mert az a bé vétel. bizonyos jele., hogy azoknak a Conciliumoknak. végezések. meg egyeznek az anyaszent egyháznak hitével. és a traditioval, a mely bizonyos regulája ahitnek.

Magyarázat.

Hogy meg lehessen jól érteni ezt a feleletett., azt meg kell tudni., hogy soha az anyaszent egy ház. a Conciliumban más képpen nem végez, hanem a szent irás, és atraditio szerént. a mely kétt meg tsalhatatlan régulája ahitnek., midön a vetekedés támad a szent irásban lévö valamely versnek értelmin, a mint esokszor történt, mivel az eretnekek mindenkor viszszá élnek annak értelmével, veszedelmekre., 2 petr, 3. 16. ollyankor az anyaszent egy ház. a tráditiobol meg magyaráza. azt averset. fel menvén az apostolok idejéig., valamint azt meg mutattuk, hogy tsak a tartatik Isteni és apostoli traditionak, a melyet tanittanak, és tanitottak mindenkor az anyaszent egy házban. mindenüt, Edgy nehány féle képpen lehet meg üsmérni,. hogy ha az az egész anyaszent egy ház. meg edgyeziké a hitben. és atartásban. az elsö a., hogy öszve kell gyüjteni az egész világon levö püspökököt., kik gondviselöi az Isten beszédinek, hogy mindenik püspök. hadd adgyon számot. a maga püspökségiben lévö tráditiorol, ugyan ezt is követik a generale Conciliumban, de mint hogy nehezen lehetnek az ollyan gyülekezetek., azért könnyeb uttyát találták annak, hogy bizonyosok lehesünk az anyaszent egy ház tráditiojában., mivel mikor a pápa végez valamiröl. azt az anyaszent egyházak bé veszik,. mikor pedig valamely vetekedés támad. a püspökök arrol végeznek., vagy magok. vagy a Nationális, vagy a provinciális gyülésekben., az ö végezéseket romában viszik, a pápa Confirmálya. és mindenik anyaszent egy ház bé veszi., ez a bé vétele, az egész anyaszent egy háznak az illyen különösön valo Conciliumnak végezésit., meg bizonyittya a traditionak meg egyezésit, és az illyen különösön tett Concilium, a melynek végezésit. közönségesen bé veszik. csak nem annyit tészen. mint egy Concilium Generále, sok volt ollyan Concilium. a mely noha nem volt is Generale. de mint hogy végezésit közönségesen bé vették., azert generalénak tarthatik., az elsö Constancinápolyi Concilium nem vala ugy hirdetve hogy Generale legyen. hanem Nationale, de mint hogy minden végezésit közönségesen bé vette az anyaszent egy ház, azért ugy tartatik. mint második Concilium Generalé.

K. Miképpen tekénti az Anyaszent egy ház azokot, kik végezési alá nem vetik magokat ahit dolgában.,

F. A kristus mondása szerént. ugy tekénti öket, valamint a pogányokat, és a hamisakot, kí vetvén kebeléböl, eretnekeknek tarttya. matth 18. 17.

K. Micsoda engedelemel kel lenni aszent Atyák tanittásihoz. a vallás dolgában?

F Ugy kel öket tekinteni, mint ki ki amaga saeculumában lévö, annyi bizonyságit az anyaszent egyház tráditiojának, hogy ha valamellyik. közüllök egyedül tanit valamit. az ollyonak tanitása nem oly bé vehetö., mint mikor. a többivel együt meg egyezik. Az anyaszent egy ház rend szerént nem végez az ollyan dolgokrol., a mellyeken meg nem egyeznek a szent atyák. mert ollyankor a traditio nem lévén se oly bizonyos., se egyaránsu, azért nem is tekéntik ugy mint Isteni, vagy apostoli traditiot.. ez is az oka hogy sok féle kérdések támadnak a theologusok közöt, a mellyek jollehet a hitt ágazattyát nem illetik.

K Mit kellesék cselekedni az ollyan dologban, a melyröl semmit nem végezet az anyaszent egyház., és amelyen meg nem edgyeznek a theologusok.?

F. ollyankor szabad az ollyannak értelmét választani, a melyik leg igazabnak láttzik lenni., de kettöre kel vigyázni., elöször; hogy ha az anyaszent egy haz. arrol találna végezni., ahoz kel hajolni. másodszor meg kel a békeséget tartani azokal; kik az iránt a dolog iránt más értelemben vannak., mivel egy kereszténynek nincsen semmi drágáb mint a felebaráti szeretet: A szükséges dologban edgyeség legyen. a kéttségesben szabadság, de a felebaráti szeretetett meg kel tartani mind edgyikében. mind a másikában. st aug epist 118. ad janua.


6 Articulus.
A hitnek szükséges voltárol.

K Szükségesé a hitt az üdveségre?

F. Igen is szükséges. mivel nem lehet üdvezülni. hogy ha azt nem hiszik. a mit az anyaszent egy ház tanit. és hiszen.

K Szükségesé. mindeniknek a hivek közül tudni mind azt. valamit az anyaszent egy ház hiszen. és tanit?

F szükséges. hogy mindenik. a hivek közül. higye közönségesen mind azt valamit az anyaszent egy ház hiszen, és hogy annak némely fö részeit meg tanullya különösön.

K Mellyek azok a fö részck mellyeket minden keresztenynek kel hinni és tudni különosön?

F. A szent háromságnak titkait., az igének meg testesülését, és az embereknek meg váltását a kristus által, az apostolok symbolumát, az Isten, és az anyaszent egy haz parancsolatit., és mind azokot melyek a szenttségeket illetik. föképpen a kereszttséget, Eucharistiát. és apenitentziát.

Magyarázat

A hitt ágazattyárol valo üsmerettségnek nagyobnak, vagy kevesebnek kel lenni. ahoz képest. amint kinek kinek amaga rendi vagy hivatallya hoza magával., igen nehéz volna azt el íntézni hogy kinek kinek menyi mértékü szükséges, nem szollok arrol hogy mit kelletet hinni a kristus elött, hanem szollok a meg kereszteltetet keresztényekröl akik szabadoson élhetnek az értelemel, mivel edgy sem üdvezülhet közüllök, hogy ha nem tudgya a szent háromságnak., a meg testesülésnek és a válttságnak titkait. mindenik tartozik tudni, az Isten, és az anyaszent egy ház parancsolatit., az apostolok symbolumát., a kereszttségnek nagy hasznát. és szükségit. és mind azokot valamellyek atöbb szenttségeket, és hivatallyának köteleségeit illetik.

Mind ezek tekintik aleg együgyüebbeket is, azok pedig a kik alkalmatosabbak a vallasnak melyebben valo meg tanulasára, és nem tselekeszik. veszedelmes tudatlanságban élnek. mivel nincsen semmi a mi minket ugy illetne, se a melynek tudománya hasznosabb volna, mint azt meg tanulni különösön, hogy mit hiszen az anyaszent egyház, mit követ, és azt miért követi. erre valo nézve nagyob része a keresztényeknek akarattal valo tudatlanságban élnek. a mellyért félö hogy irtoztato dolog ne kövesse az itéletkor.

Nincsen ollyan világi életre köteleztetet keresztény aki nem tölthetné könnyen. avallásnak tanulásában azt az idöt. a melyet ahejában valoságokban tékozol el. atudatlanság tehát meg nem menti öket

K A hit edgyé mindenekben akik hisznek?

F Nem, némellyekben élö hit vagyon., némellyekben meg holt hitt vagyon.

K Mikor vagyon élö hitünk?

F Mikor hitünk szerént vannak tselekedetink., az az. hogy meg edgyezék. életünk ahittel. példának okáért, avilághoz nem kel ragaszkodnunk, mert azt hiszszük. hogy az Isten ellensége az, aki avilághoz ragaszkodik, mondgya szent jakab. 4. 4.

K Mikor vagyon meg holt hitünk?

F. Mikor ahittel ellenkezöt. cselekeszünk, más képpen elünk, mint sem amint hiszünk. jacob. 2. 20.

K szükségesé élö hitünknek lenni?

F Tellyeségel szükséges, mivel azért is vesznek el annyin akeresztények., hogy meg holt hitek vagyon. jacob. 2. 14.


7. Articulus
A hitt ellen valo vétkekröl,. a hitnek jeleiröl. és
a kereszt vetésröl.

K Kicsodák azok kik ahitt ellen vétenek?

F Azok négy féle személyek, 1. kik nem hiszik azokot az ígazságokot a mellyekre a hitt tanit. illyenek ahitetlenek, a sidok, az eretnekek, 2. azok kik külsöképpen ellene mondanak ezen igazságnak, vagy is nem merik mutatni hogy azt hiszik, se magokot keresztényeknek vallani 3. akik akarattal kételkednek ezen ígazságokban, 4. kik el mulattyák meg tanulni ahitnek igazságit. amely noha nékik oly szükséges.

K Nem elégséges tehát. tsak belsö képpen. hinni azt amit az anyaszent egy ház hiszen?

F. Nem, mivel szükséges külsö keppen is vallást tenni mikor az alkalmatoság azt kivannya. mert szivel hiszünk az igazságra. mondgya szent pál. szájjal teszünk pedíg vallást. az üdvességre. rom. 10. 10. A kristus azt mondgya. valaki meg tagad engem az emberek elött, meg tagadom én is azt az én mennyei Atyám elött. matth. 10. 31.

K Miképpen kel meg mutatni hitünket az embereknek.?

F. Azt három féle képpen mutathattyuk meg.

1. Meg mutatván azt cselekedettel és beszédel, hogy nem pirulunk meg az évangyeliumért.

2. El mondván., a midön szükséges. az apostoli symbolumot. vagy más egyéb hitt tételt.

3. keresztet vetvén. a mely rövideden valo hitt tétel.

K Micsoda a kereszt vetés?

F Ez ollyan jel. amely azért rendeltetett, hogy az elménkben tegye a hitt fö ágazatinak titkait., meg mutatván másoknak is hogy azokot hiszük., és hogy az Isten áldásat és segittségit vehesük. akereszten meg hólt jésus kristus érdemiért.

K A kereszt vetésel micsoda titkokrol tészünk vallást?

F A szent háromságrol., a meg testesülésröl, aválttságról.

K Miképpen teszünk vallást. ezekröl a titkokrol, a kereszt vetésel.?

F Annyiban. hogy ezen jell, és szok által. segittségül hijuk a szenttséges szent háromságot, a meg testesült Isten fiának érdeme által., a ki mi érettünk a kereszt fán meg holt.

K Mikor kel keresztet vetni?

F. Az elsö keresztényeket követvén. ígen jó keresztet vetni az imádság elött, mikor valamely dologhoz fogunk, utra indulunk. vagy ha veszedelemben forgunk. mikor valamely munkához fogunk tertul. de corona mili. cap. 3.

K Miröl kel gondolkodni mikor keresztet vetünk?

F Az Istent segittségül valo hivásrol, a kereszten meg holt kristus által.

K. ki rendelte a kereszt vetést.?

F Az apostolok.

K Miképpen tudgyuk mi azt?

F. Azt mi atraditiobol tudgyuk., Ez a jel mindenkoron szokásban volt az anyaszent egy házban. és minden keresztényeknél. minden idökben. tertul.libr de Corona mili. Cap 3. s.Athan de incarnatione. s.basil. de spiri sancta Cap. 27. s. Chrisost. hom 55. supr s. matth. s. hier. epist. 22. ad eustochium. s. aug. tract.118. sup. s. joan. et libr. 1. de Conf. Cap 11.

K Hogy vagyon tehát hogy az utolso idökben ollyan keresztények támadának. kik a kereszt vetést el törölék?

F Azt tsak az égben kiálto vakmeröségel törölheték el. a mely is bizonyos jele. hogy nem a szent lélek által vezettettek.,

K Bizonyosé a. hogy a hittel valo kereszt vetés. agonosz lelket el üzi. és más egyéb tsudát is mivelhet?

F igenis, mivel sok féle csudákrol beszélnek a szent atyák kik az elsö saeculumban éltenek

Magyarázat

Lactancius. libr. 4. Cap. 27. azt mondgya hogy az ördög nem mére Juliánus Császár kérdésire meg felelni mivel edgy keresztény ótt jelen lévén. keresztet vetet magára. Náziánus szent gergely mondgya., hogy juliánus apostata. edgyszer valamely ördögségeket cselekedvén. magaban igen meg rettene., és keresztet vetett. a gonosz lélek azonnal el tünt elölle. sok féle csudákot látunk atöbb szent atyák irásiban, a mellyek a kereszt vetésért lettek. szent Athanásnál. a szent Antal életében. szent hieronimusnál., a szent pál elsö remete életében., szent agostonál, libr 22. de civitate Dei. Cap. 8. mind ezek a szent Atyák. a kik még a protestánsok elött is nagy tiszteletben vannak. és még sokan többen. a kiket elé nem számlálunk, bizonyságot tésznek. a csudákrol, a melyeket a kereszt vetés cselekedet.

K Micsoda gondolatban lehetnek. a régi és az uj catholicusok látván illyen szent bizonyságokot, kik bizonyittyák akereszt vetésnek régiségit. és ezen jel altal lett tsudákot?

F. 1. Szánni kel azoknak vakságokot, kik inkáb szeretik egy vakmerönek rendelésit követni., mint sem az egész anyaszent egy háznak minden idöbéli. szüntelen valo szokását, mely szokást. az Isten annyi sok csuda tételekel jová hadgya,

2. hogy nem kell soha csak szokásbol keresztet vetni. hanem mindenkor figyelmeteségel. és tisztelettel, és az elmének az Istenhez valo fel emelésével.


Tizen kettödik Rész
A Reménségröl.


Elsö Articulus
Hogy Micsoda a reménség.

K Micsoda a reménség?

F. Az Istennek ollyan ajándéka, amellyel bizodalomal várjuk azokat a jokat a mellyeket az Isten még igért

K Miért mondod hogy a reménség az Isten ajándéka?

F Mert az Isten adgya azt. amagunktol nem jöhet. jac. 1. 17.

K Mire vagyon épitve ami reménségünk?

F Az Isten igéretire, a ki se meg nem tsalhat. se meg tsalni nem akar minket, és kristus érdemire, aki azért jött evilágra. azért is holt meg, hogy örök életet nyerjen nékünk. hebr. 6. 18. rom. 8. 31.

K A bizodalom, a melyel várjuk az Isten igéretét. nem elegyesé félelemel?

F Igen is elegyes félelemel., mert el mulathattyuk azt a mit az Isten kiván töllünk, hogy igéretének bé töltését el érhessük. és hogy azt sem tudgya senki. ha a szeretetre méltóé, vagy a gyülölségre, és ha meg maradé végig ajóban. Eccle. 9. 1. 1 Cor. 9. 24.

K. Mit igért az Isten minekünk?

F Örökké valo életet, és modot annak el érésére. rom. 8

K Micsoda mód lehet a?

F Az, az Isten kegyelme és segittsége. mellyet ád a kristus altal. hogy igazak lehessünk elötte, és hogy jó cselekedeteket mivelhessünk. Eph 1.

K kellé az Istentöl várnunk evilági jókót is?

F Igen is. mert azokot az Isten adgya., de azokot tsak annyiban kel kivánnunk és kérnünk, a mennyiben az üdveségre szolgálhatnak..

K. szükségesé az Istenben vetnünk reménségünket?

F A ki tsak az Istenben bizik. soha meg nem tsalatik., jaj annak aki más valamiben veti reménségit. ps. 24. 2. 3. 145. 2.

K Micsoda más valamiben vetni areménséget?

F Mikor mi magunkban bizunk. vagy más teremtett állatban. példának okáért. agazdagságban, vagy valaki jó akarattyában.

K Miért kell csak az Istenben bizni?

F 1. Mert tsak egyedül ö tehet minket boldogokká. mivel edgyedül. ö véghetetlen hatalmu, és véghetetlen jó., minden más egyéb segittség romlando és tsalandó. ateremtett állat magában csak hazugság. és gyarloság. 2. mert az Isten tsak azokot segitti meg, akik ö benne biznak. ps. 90. 14.

K A reménség edgyé minden keresztényben

F. Azt kel mondani areménségröl. valamit ahitröl. a kiben edgyüt vagyon az Isteni szeretettel. akor a reménség élö, valamint szent péter mondgya 1 petr. 1. 3. akiben a szeretet nélkül vagyon. akor meg holt, és elégtelen. rom. 5. 5.


2. Articulus
A reménség ellen valo vétekröl.

K Hány féle képpen vétenek. a reménség ellen?

F kétt féle képpen. a mod nélkül valoval. és a kevésel. 1. A maga hittségel, és a kéttségben valo esésel.

K. Mikor vétünk areménség ellen. a magunk hittségivel?

F 1. A midön azt gondollyuk hogy az Isten segittsége nélkül. csak amagunk erejével. jót cselekedhetünk. 2. mikor az Istent kisérttyük.

K Hogy kisérttyük az Istent?

F. Mikor az Istentöl ollyat kérünk, vagy várunk, szükség nélkül. és ók nélkül. a mit meg nem igért.

Magyarázat

Az Isten azt akarja. hogy ollyan modokkal élyünk, a melyek az ö rendelése szerént vannak., ha azokat el mulattyuk az Istent kisérttyük., példának okáért. kisértés volna. kérni vagy várni tölle szükség nélkül. hogy mi érettünk valami csudát tegyen; hogy bennünket valamely veszedelemtöl meg oltalmazon, a melyre mi vakmerö képpen. és rendelése ellen adtuk magunkot,. hogy minekünk szükségünkre valot adgyon. és a henyelésben tölttsük az idöt., hogy meg halgassa imádságinkot., a midön készületlenül. és figyelmetlenül imádkozunk.. az Istent kisérttyük., midön azt remélyük, hogy meg bocsáttya büneinket, ha penitentziát nem tartunk is. akor is kiserttyük, mikor abban abizodalomba vétkezünk, hogy még meg bocsáttya azt. rom. 2. 4.

K Hogy vétkeznek a kéttségben valo esésel?

F Edgy nehány féle képpen. 1. midön kéttségben esnek. abün bocsánatnak meg nyerése iránt., azért hogy azok nagyságuak. és sokaságuak., 2. midön kéttségben esnek, a rosz hajlandoságbol valo ki térésröl., mert érzik szokásoknak meg rögzésit. és minden nap tapasztallyák. az iránt magok gyengeségit. 3. midön bizodalomal nem vetik magokot az Isten rendelése alá. félvén attol. hogy a szükségekre valo el fógy. 4 midon nem az Istenben vetik reménségeket. hanem magokban vagy másokban st aug. serm. 35 supr ps. 146.


Tizen harmadik Rész.
Az Isteni szeretetröl.


Elsö Articulus
Hogy mi legyen az Isteni szeretett.

K Micsoda az Isteni szeretett?

F Ez az Istennek ollyan ajándéka, a mely az Istent szeretteti velünk. magáért, mindenek felet. és a felebarátot az Istenért. valamint magunkot.

K Miért mondod hogy a szeretet Isten ajándéka?

F Mert az Isten adgya azt, magunktol a nem jöhet, és a szent lélek tölti azt szivünkben mondgya szent pál. rom. 5. 5.

K Micsoda az Istent magáért szeretni?

F A nem más., hanem az Istent ugy szeresük, hogy semmi egyéb jutalmat azért ne várjunk, hanem csak önnön magát. s. aug. supr. ps. 72. n. 34.

K Micsoda az Istent mindenek felet szeretni?

F Mikor ötet inkáb szerettyük. magunknál. és inkáb mint sem evilágon lévö mindennél.

K Mikor szerettyük az Istent mindenek felett?

F Mikor inkáb ellene mondunk annak amit leg jobban szeretünk evilágon, hogy sem ötet meg bánttsuk.

K szükségesé mindenkor illyen akaratban lenni?

F. tellyeségel szükséges, aki inkáb szereti attyát, vagy annyát. hogy sem engemet. nem méltó az én hozám. és aki inkáb szereti fiát vagy leányát, hogy sem engemet. nem méltó az én hozám. mondgya a kristus matth.10. 37.

K Ujj parancsolaté az Isteni szeretett?

F E legg régieb parancsolat. és el kerülhetetleneb. azzal az emberi természet tartozik. hogy imádgya és tisztellye az Istent mint teremptöjét. az Istent pedig ugy tisztelik. ha szeretik mondgya szent agoston. epist. 29. ad s.hier. Cap.3.

K A sidok üsmértéké ezt aparancsolatot?

F Igen is. ez a parancsolat legg nagyob és legg elsöbb a Mojses törvénye közöt, mondván. szeressed ate uradot Istenedet tellyes szivedböl, tellyes elmédböl, és minden erödböl, irjátok a szivetekben ezeket a szokat, agyermekeiteket ezekre meg tanittsátok, ezekröl gondolkodgyatok, aházatokban, utozástokban. mikor alusztok, mikor fel ébredtek., ezeket ati kezeteken visellyétek, deut. 6.

A kristus meg ujjitotta ezt a parancsolatot a keresztényeknek. mondván. hogy ugy üdvezülünk. ha ezt követtyük. matth. 22. 37.

K Micsoda értelme vagyon ezeknek a szoknak szeressed ate Uradot Istenedet tellyes szivedböl. tellyes elmédböl. és minden erödböl?

F. A hogy az Istenre tzélozanak minden kivánságink. gondolatink, és tselekedetink., valamint egy torkos csak a ételre. és az italra tzéloz, és edgy fösvény agazdagságra. az Isten nem akarja hogy a mi szivünk fel légyen osztva, ö közótte, és ateremptet állat közöt. egyedül akarja ö azt birni. mi lehet ennél igasságosabb. matth.6. 24.

K Micsoda az értelme ezeknek a szoknak, ezekröl gondolkodgyatok, a házatokban. utozástokban., mikor alusztok. mikor fel ébredtek, ezeket ati kezeiteken visellyétek. a kaputokra fel irjátok

F Ezek a szavai Mojsesnek nyilván meg mutattyák. a sidok,, és a keresztények köteleségit. és azt, hogy minden tselekedetben az Isteni szeretetre kel vigyázni, és önéki ajánlani. a legg közönségesebb munkánkot is.

Szent pál hasonlo parancsolatot ád a keresztényeknek mondván akár egyetek, akár igyatok, akár mit cselekedgyetek., mindeneket az Isten dicsöségére mivellyétek. 1 cor. 10. 31.

K E szerént a parancsolat szerént, szükségesé hogy szüntelen. az Isteni dolgokban foglalatoskodgyunk.?

F. A mennyekben lészen az a boldogságunk. hogy csak egyedül az Isteni dolgokban foglalatoskodgyunk., az Istent szeretni pedig eföldön. ugy amint parancsollya, az elégséges. hogy ö hozzája czélozanak egyenesen, vagy más okok által, minden gondolatink., beszédink. és tselekedetink. és hogy az ö rendelése szerént legyenek. s. Thom. 2. 2 qu. 24. art. 8.

K Véteké meg mást is valamit. szeretni az Istenel?

F. Igen is vétek. hogy ha az a szeretet nem czélóz az Istenhez. és nem azö rendelése szerént vagyon, de ha ö hozája czélóz. és rendelése szerent vagyon nem vétek. söt jó. s. aug. Conf. lib 10. Cap. 29. n. 40.

K Ennek a parancsolatnak meg szegése mindenkor halálos véteké?

F vagy halálosan., vagy bocsánando keppen lehet ez ellen véteni, halálosan, hogy ha valamely cselekedet el olttya szivünkben az Isteni szeretetet., bocsánando képen. hogy ha csak meg gyengitti. s. thom. 2. 2. qu. 44. art. 4.

K szerettyüké az Istent azzal. mikor azt mondgyuk néki hogy szerettyük?

F Nem, hogy ha csak, valoságal nem szerettyük. mivel csak akor szerettyük, mikor néki ajánlyuk minden gondolatinkot, kivánságinkot, és cselekedetinket, egy szoval mikor magunk viselésével meg mutattyuk. hogy a szivünkben vagyon a szeretet, hogy ha pedig csak szoval. mondgyuk és nem cselekedettel hazugok vagyunk, noha szoval is jó gyakorta a szeretetnek cselekedetit tenni. hogy magunkban azt fel gerjeszük. de szükséges ötet szeretni minden idöben.. ps. 77. 36

K szerettyüké akor az Istent amint kell. mikor csak a világi jokért szerettyük?

F tsak azért szeretni az Istent hogy világi jokot adgyon., ugy nem az Istent szerettyük. hanem avilági jokot st aug. supr. ps. 48. n. 15.

K szerettyüké az Istent akor. amint kell. mikor mennyei jókért szerettyük. a mellyeket igért?

F A mennyei jók nem egyebek., hanem hogy az Istent birhassuk, az Istent magáért szerettyük tehát., és ugy a mint kell. mikor a mennyei jokért szerettyük. s. aug. supr. ps. 55. n. 17.

K kicsodák azok kik az Isteni szeretett ellen vétenek?

F Azok kik evilágot és azö kivánságit szeretik, mivel ezen szeretet ellen valo vétek. vagy halálos, vagy bocsánando; halálos. hogy ha az Istent meg vetvén. a teremtett állatokhoz ragaszkodunk., ugy hogy az a ragaszkodás uralkodik a szivben. ha pedig aragaszkodás nem uralkodik. bocsánando


2. Articulus
A Magunkhoz valo szeretetröl.

K A felebaráti szeretet köteledzé minket arra, hogy magunkot szeresük.?

F Igen is. mert a kristus azt parancsollya hogy ugy szeresük felebarátunkot valamint magunkot,, kell tehát magunkot szeretni.

K Hogy kel magunkot szeretni?

F Az Istenért kell magunkot szeretni. az az, hogy az Istenhez kel forditanunk a magunkhoz valo szeretetett.

K Mikor fordittyuk az Istenhez amagunkhoz valo szeretetet?

F Mikor az Istenben keresük boldogságunkot, és csak ö hozája igyekezünk.

K Miért kell az Istenhez forditani. amagunkhoz valo szeretetett. és csak egyedül hozája igyekeznünk?

F Mert magunkot szeretni. annyi mint ha boldogok akarnánk lenni. és munkálodni azon hogy a boldogságot el érjük, mivel csak egyedül, az Isten tehet minket boldogoká. hogy pedíglen ötet birhasuk. hozája kel igyekeznünk.

K tsak akor szerettyük hát mi magunkot amint kel. mikor az Istent szerettyük?

F Nincsen külömben. mivel másképpen nyomorultakká teszük magunkot. és a magunkhoz valo szeretet rendeletlen. és vétkes lészen.

K kicsodák azok. kik magokot rendeletlenül, és vétkesen szeretik.?

F Azok, kik eleget akarnak tenni a kevelységnek, az érzékenységnek. és a hajában valo látásnak, ugyan ezekre is vezetnek minket az eredendö vétekel meg romlot természetünk., azért is kel szüntelen magunkon eröszakot vennünk. hogy ezeket aveszedelmes hajlandoságokot meg gyözhessük.

Magyarázat.

Mikor a kristus nékünk azt parancsollya hogy magunkot meg utállyuk. hogy meg hallyunk magunknak., akor a magunkhoz valo vétkes szeretetett tilttya nekünk. és mivel hogy ez a vétkes szeretet minden nap ujj gyükeret hajt mi bennünk. a mely edgyez a világi szokással, neveltetessel. és a meg romlot természetnek hajlandoságával, tehat hogy meg lehesen magunknak halni. és azon halálal. örök életet nyerni, a kristus arra tanit hogy szüntelen eröszakot vegyünk magunkon, minden nap hordozzuk keresztünket, ne a sokaságot kövessük. hanem a szoros kapun mennyünk bé. és a keskeny uton járjunk., mind ekeménynek, és nehéznek láttzik. de a jutalom véghetetlen. akristus kedvessé, és könnyüvé tészi az ö terhét. kik azt akarják viselni., A szent lélek által szivben öntetett Isteni szeretett, nagyobb örömmel és vigasztalásal vétet mivelünk eröszakot amagunknak valo meg halásra” mint a mely örömel és vigasztalásal követik a bünösök meg romlot hajlandoságokot sz.agoston sok helyt szépen beszél erröl munkáiban. serm 47. de diversis.

K Minek nevezik a magunkhoz valo vétkes szeretetett?

F Tulajdon szeretetnek. vagy rosz kivánságnak.. (cupiditas) de ez a szeretett. vétkes,. mert az Istent meg bánttya. és nékünk artalmas.

K Miben bánttya meg az Istent atulajdon szeretett?

F Abban hogy el hagyattya az emberel az Istent. a teremtett állatért.

K Miben árt nékünk atulajdon szeretett?

F Abban hogy nyomorultaká tészen., mivel el hagyattya velünk az Istent. aki egyedül valo boldogságunk.

K Leheté véteni bocsánando képen. atulajdon szeretettel.?

F. Igen is. mivel minden vétkek atulajdon szerettettöl származnak. de nem minden vétkek halálosok.

K A magunkhoz valo szeretettel mikor vétkezünk halálosan. vagy bocsánando képpen?

F, Mikor avétek., melyet amagunkhoz valo szeretett okoz. el ólttya bennünk. az Isteni szeretetett. akor halálos vétek. mikor el nem olttya egészen. hanem csak meg gyengitti. akor bocsánando vétek.

K a Rosz kivánságu szeretettöl, vagy a Isteni szeretettöl jöé, a világi jókót kivánni?

F Azokot az Isten rendelése szerént kivánni. hogy azokal az Isten szerént élyünk. magunkot azokhoz nem kapcsolván.. igy Isteni szeretet., de arosz kivánságu szeretett. azért kivánni hogy eleget tehessünk. a kevélységnek, fösvénységnek. vagy a torkosságnak


3 Articulus.
A felebaráti szeretetröl.

K A felebaráti szeretet mire kötelez minket?

F Arra, hogy szeresük. felebarátunkot mint magunkot.

K. kicsoda a mi felebarátunk?

F Minden ember, keresztény. eretnek., hitetlen. söt még a leg nagyob ellenségünk is.

K Micsoda felebarátunkot ugy szeretni mint magunkot.?

F Hasonlo jót kel kivánni. és szerezni néki, valamint magunknak. tudni illik. az üdveséget. és azt ami arra vezetheti.

K Nem kellé felebarátunknak ideig valo jokat is kivánni és szerezni?

F Mind azokot kell néki kivanni és szerzeni valamit magunknak. edgyedül az Istenért. és üdveségire valo nézve. más képpen. a hozája valo szeretetünk vétkes volna.

K kellé minden embernek azt kivánni amit magunknak.?

F Igen is. mert mindennek kell kivánni az üdveséget valamint magunknak., és mind azokot. valamik arra vezethetik.

K kellé közönségesen mindennek azt szerezni. amit magunknak kel szereznünk?

F Mint hogy a nem áll mi rajtunk, hogy mindenhez hasonló segittségel, legyünk. mind azon által. a felebaráti szeretetnek rendire. és köteleségire igen kel vigyázni.

K Micsoda a felebaráti szeretetnek rendgye. a melyre kel vigyázni?

F A, hogy inkáb segittsük a hozánk közeleb valokot. másoknál. ugy mint az atyánk fiait, és tselédinket., a keresztényeket inkáb mint sem a hitetleneket., a pásztorokot inkáb. mint a közönséges hiveket.

K Miröl üsmérhettyük meg. hogy ha szerettyüké felebarátunkot?

F Arrol. meg üsmérhettyük., a midön. nem hogy valami roszat kivánnánk. vagy okoznánk néki. de söt még tehettségünk szerént. minden jót kivánunk. és szerzünk néki. mikor fogyatkozásit el türjük, és gyengeségit el szenvedgyük., a midön ugy bánunk véle. a mint kivánnok., hogy mások bannyanak velünk.

K Micsoda féle segittséget szerezhetünk felebarátunknak?

F Az a segittség két féle, lelki vagy testi., az elsöt lelki irgalmaságnak nevezik. a masikát. testi irgalmaságnak.

K mellyek a lelki irgalmaságnak cselekedeti?

F. 1. A tudatlanokot tanitani. 2. meg inteni avétkeseket. 3. jó tanácsot adni azoknak., kiknek arra szükségek vagyon 4. vigasztalni a meg keseredeteket. 5 békeségel szenvedni a mások rágalmazásit. 6. jo szivel meg bocsátani azoknak. kik minket meg bántottanak. 7. imádkozni kel az élökért és aholtakért, és azokért. kik minket üldöznek.

K Mellyek atesti irgalmaságnak cselekedeti.?

F. 1. Ételt adni azoknak kik éheznek, italt a szomjuhozoknak, 2. az idegeneket be fogadni, 3 ameziteleneket ruházni, 4. betegeket látogatni. 5. a rabokot vigasztalni, 6. rabokot váltani., 7 aholtakot el temetni.


4 Articulus.
Az Alamisnárol.

K Mit értesz az alamisnán.?

F. Ertem azt a segittséget mellyet szerzünk. felebarátunknak vagy lelki képpen, vagy testi képpen., az elsö lelki alamisna, a másika testi.

K. Az alamisnálkodás. el mulathatatlan köteleségé?

F Igen is mind azoknak, kik azt végben vihetik.

K Mire vagyon épitve ez a köteleség?

F A felebaráti köteleségre. mivel felebaratunkot nem szerettyük akor; ha szükségiröl nem teszünk. mikor lehet 2. A kristus parancsolattyára. és fenyegetésére. matth. 25. 42.

K Az alamisnálkodás hasznosé.?

F. Sokal hasznosab annak aki adgya, mint sem aki veszi., a szegénynek, mulando segittséget adsz. és magadnak azal. örök életet nyersz mondgya szent agoston supr. ps. 102. n. 12. 13.

K Mellyek a fövebb hasznai az alamisnálkodásnak.?

F. 1. A nékünk bocsánatot nyér. luk. 11. 41. 2. azért az Isten irgalmaságal tekint reánk. ps. 40. 2. 3. azal az Isten igasságának. eleget teszünk dani. 4. 24. 4. azal nagyob bizodalomal kérjük az Istent imádságinkban. és nyomoruságinkban. tób. 4. 12.

K Mit tartozunk adni. hogy bé tölthessük ezt a parancsolatot?

F Mind azt, valami a szükségen felyül vagyon.

K. Mit értesz a szükségen fellyül valon.?

F Mind azt, valami a szükséget meg haladgya. mivel két féle szükség vagyon., az életnek, és a rendnek szüksége., az életnek szükségin értem. a mi szükséges a táplálásra, és aruházatra. a rendnek szükségin értem. azt. a mi szükséges a mi rendünkhöz, és hivatalunkhoz.

K tartozunké a szegényeknek adni mind azt. a mi a szükségtöl meg marad.?

F Igenis. és ez elegendö a közönséges szükségekben. de nem elegendö a nagy szükségekben, mikor nagy drágaság, nagy éhség vagyon az országban., a közönséges szükségek azok., a melyeket rend szerént szenvedik. a szegények.

K Az illyen állapotban mit kel cselekedni agazdágoknak?

F A közönséges szükségekben, a szegényeknek kel adni a szükségen fellyül valot, de a nagy szükségekben minden tehettségével azon légyen., hogy a szegényeket meg segittse még a szukségesböl is

K tartozunké tellyeségel eképpen cselekedni?

F. Igen is, és azok, a kik ezt nem cselekeszik vétenek.

K Micsoda képpen kel alamisnát adni hogy hasznos és érdemes legyen.?

F. Alamisnát kel adni 1. serénységel., 2 örömmel, 3 szánakodo szivel. 4 alázatoságal., 5 értelemel., és külömböztetésel. 6. igasságal., és amagunk saját joszágábol. mivel a másébol adni. a boszu állast kérne ellenünk.

K A szegények tartoznaké alamisnát adni,?

F lehetetlenségre. senki nem köteleztetik. de a leg szegényeb is adhat alamisnát. leg aláb. lelki képpen, és meg segitheti felebarattyát testi képen. ha csak valamiben is. s.aug.sup.ps. 125 n. 1. 12. 13 14. 3 reg. 17. nézd meg a sareptai özvegy aszszonyt


5. Articulus.
A felebaráti Intésröl.

K Miben áll a felebaráti intés.?

F Hogy ötet meg fedgyük vétkeiröl, és fogyatkozásirol.

K E szükséges. és hasznosé felebarátunknak.?

F Igen is. de azt szeretettel és okoságal kel végben vinni.

K tartozunké inteni másokot?

F. A köteleség, és az igasság. erre köteledzi a hivatalban lévöket, a buzgoság. a szeretet, és a kristus parancsolattya.. erre kötelez másokot is. matth. 18. 15. luc. 17. 3.

K Micsoda a szeretettel valo felebaráti intés?

F. Nem más. hanem hogy harag nélkül, irigység nélkül. gyülölség nélkül. legyen; tekintvén tsak annak hasznát akit intünk, és azt. hogy köteleségünknek eleget tegyünk

K. Micsoda az okoságal valo intés?

F A. hogy vigyázni kel mind a személyre. az idöre, és a helyre. és annak jó modgyára. hogy hasznos lehesen.

K Micsoda okos vigyázásal kel lenni az intésben. a mi a személyt illeti?

F vigyázni kell. az idösségre, a rendre, gyengeségre. és természetre., és arra, hogy micsoda állapotban vagyon mind akinek inteni kell, mind az, akit inteni kell. 1 tim. 5. 1. 2.

K Mire kell vigyázni. a mi az idött, és a helyt illeti?

F Meg kell visgálni. hogy ha az intésnek. nyilván kellé meg lenni vagy különösön, hogy ha mindgyárt abban az idöbené a melyben avétek eset. vagy azután. egy szoval hogy meg nyerhessük az Istennek felebarátunkot., leg alkalmatosabb. idöt, és helyt kell arra keresni matth. 18. 15. 16. 1 tim. 5. 20.

K Mire kel vigyázni. ami az intésnek modgyát illeti?

F. Meg tudgya a szeretet külömböztetni az intésnek modgyát, mivel némelykor kegyeségel kel inteni, némelykor keménységel, némelykor a szent harag szükséges, némelykor ártalmas, némelykor akérelem, nemelykor a fenyegetés, némelykor a kemény szó hasznos. de már az okoság abbol áll, hogy meg tudgya kiki. az intésnek. amodgyát meg választani ugy, hogy helyesen légyen, mind az idöhöz. mind a személyhez, és mind a vétekhez.

K Micsoda állapotban kell annak lenni a ki mást int?

F. A szeretet, és az okoságon kivül, nagy alázatoságu legyen. és afeddés elött. imádkozék. az Istennek., ugy utánnais.

K Miért kell. alázatosnak lenni annak, aki mást int?

F Azért hogy magát el ne veszesse a kevélységért. amidön atyafiát akarja meg menteni. más féle vétekben valo eséstöl. mivel lehet kisértetben esni az ollyan állapotban., nagyobra becsülvén magát annál. a kit int. az illyen veszedelmes kevélység volna

K Miért kel imádkozni. az intés elött, és utánna?

F Azért hogy az Isten hasznosá tégye. az intést, mind annak a ki int, mind annak akit intenek.

K Micsoda elmével kell venni az intést.

F. Engedelmes, alázátos. és békeséges türö elmével. söt még (a mellyet nem kel könnyen el hinni.). ha szinte az intö. nem vigyázot volna is a szeretetre. és az okoságra intésében.

K Miért hogy rend szerént. oly nehezen veszik bé az intést?

F Azért mert tele vannak kevélységel. és a magokhoz valo szeretettel., és hogy szeretik fogyatkozásokat. az irás sok helyt mondgya, hogy esztelen. az, aki az intést bé nem veszi. és el is vész. prov. 15. 5. prov. 29. 1.


6. Articulus.
A meg bántásért. valo bocsánatrol.

K Tartoznaké a keresztények. meg bocsátani. mikor meg bánttyák öket?

F. Tellyeségel tartoznak arra. anélkül. nem lehet bocsánatot várni Istentöl.

K Miben áll, az a bocsánat?

F. Hogy szivünkben semmi gyülölséget, boszu állást. vagy idegenséget ne tarttsunk. az ellen aki minket meg bántot, de söt igazán szeresük ötet mint atyánk fiát. és mutassuk meg néki hozája valo szeretetünket.

K Hogy ennek aparancsolatnak eleget tegyünk., szükségesé ahoz menni aki minket meg bántot, és véle meg békéleni?

F Annak kel hozánk jöni. aki minket meg bántot,. ami hivatalunk pedíg a. hogy meg bocsásunk ha bocsánatot kér.

K De ha mindeniknek vetke vagyon. és ha mindenik meg bántodot félnek tarttya magát., a mint a sokszor történik. ollyankor mit kel tsinálni?

F A melyikenek szivét, az Isten kegyelme elöbször meg hattya. annak kel a másikához menni., és meg nyerni az Istenhez.

K Mikor a fellyeb valo. az alább valot meg bánttya. ók nélkül. kellé tölle bocsánatot kérni?

F Ollyan alkalmatoságok történhetnek., a melyben az okosság, és az atyafi szeretet meg nem engedi neki azt cselekedni. nehogy hivatallyát, azzal meg kisebittse. de azon kivül, minden jó akarattyát. és szeretetit. kel néki mutatni az alatta valojához.

K Hogy ha az, aki minket meg bántot., meg nem alázván magát. nem jő bocsánatot kérni, szabadé hozája idegenséget mutatni?

F Vagy magát meg alázza vagy nem, de szivböl meg kel bocsatani néki., és szeretni kel, ami pedig az idegenséget illeti, azt az szeretetnek, és az okoságnak. kel el rendelni.

Magyarázat

szükséges és hasznos némelyekhez idegenséget mutatni. hogy azért magokban térjenek, de némelyekhamaréb meg üsmerik vétkeket, hogy ha baráttságot mutatunk hozájok, mivel az idegenség még jobban fel gerjesztené. mind ezeket okoságal kel kormányozni.

K Hát azok kik törvény szerént keresik a meg bántodásnak helyre hozását. véteneké ezen parancsolat ellen?

F. Sokszor hizelkednek magoknak az illyen állapotban, mivel atörvényesen valo helyre hozásnak szine alat, legg gyakrabban csak a kevelységnek. gyülölsegnek., és aboszu állásnak akarnak eleget tenni. mind azon által szabad törvényesen helyre hozni a meg bántodást. mikor az igasságnak szeretete viszen arra.

K Mikor vagyon a. hogy az igasságnak szeretete viszen arra?

F Mikor azt nem haragbol. irigységböl. vagy boszu állásbol cselekeszik. hanem csak tisztán az ígaz uton akarják és keresik meg tartani joszagokot., jó hireket, becsületeket. a melyel tartoznak is. fö képpen. hogy ha nemzettségeket. vagy a közönséges jót. illetné.


Tizen Negyedik Rész
A Keresztényi jó Erkölcsökröl. a mellyeket nevezik
Morálisoknak


Elsö Articulus
A négy Cardinalis jó erkölcsökröl.

K Mellyek azok a keresztényi jó erkölcsök, amelyeket nevezik morálisoknak?

F közönségesen négyet számlalnak, a melyeket Cardinalis jó erkölcsöknek is nevezik. mivel fundámentumi atöbbinek ezek azok, az okoság. az erö, mértékleteség. és az igasság.

K Miert hívják ezeket morális jó erkölcsöknek?

F. Mert jókká, és rendesekké tészik a mi szokásinkot,

K Miképpen tészik jokká, és rendeseké szokásinkot?

F Ugy hogy az Istenhez fordittattyák velünk minden cselekedetinket.

K Az Isteni szeretetböl erednek hát ezek ajó erkölcsök a keresztényekben.?

F Igen is. el is mondhatni szent ágostonal., hogy a hivekben ezek a jó erkölcsök nem cgyéb. hanem Isteni szeretett, a melynek egy nehány féle nevet adtanak.. st aug epist 52. ad macedo. Cap. 4.

K Micsoda a keresztényi okoság?

F Az ollyan ió erkölcs mely meg külömbözteti azt, a mi Istenhez vezethet, attol, ami tölle el távoztathatt. az elsöt velünk szereteti, amásikát utáltattya. s. aug. lib 6. de musica. Cap. 13

K Micsoda a mértékleteség?

F Ollyan jó erkölcs mely szivünket el távoztattya evilági jóktól, ugy hogy mértékleteségel, élvén azokkal. tsak az eletnek szükségit. és felebarátunknak hasznát. tekénttyük azokban.

K Micsoda a keresztényi erö?

F ollyan jó erkölcs. a melyel mindent inkáb el szenvedünk, hogy sem valamit Cselekedgyünk. köteleségünk, és az Istenhez valo szeretetünk ellen.

K Micsoda az igasság?

F. ollyan jó erkölcs, a melyel el járunk abban, a mivel tartozunk az Istennek. felebarátunknak., és magunknak.

K Miképpen járunk el igasságal abban. amível tartozunk az Istennek?

F Ugy hogy tellyeségel az Isten alá vettyük. magunkot szeretetünkel.

K Miképpen. járunk ell. igasságal abban, amivel tartozunk felebarátunknak?

F ugy hogy, ugy bánunk felebarátunkal. valamint magunkal. és hogy egészen bé tölttyük köteleséginket, a fellyeb valokhoz. hozánk hasonlokhoz, és az aláb valokhoz.

K Miképpen járunk el ígasságal abban. amivel tartozunk magunknak.?

F Ugy hogy meg elégszünk arendel amelyben az Isten tett minket. és az ö rendelése alá vettyük magunkot.,

Hogy csak egy nehány szoval ki lehesen mondani, valamit ebben az árticulusban mondottunk, csak szent agostont kell halgatni. „a jó erkölcs, mondgya. nem egyéb, hanem annak szeretete., amit szeretni kel, tudni abban választást tenni, azt nevezik okoságnak, attol elnem távozni valamely akadályért, azt nevezik erönek, se semmi gyönyörüségért., azt nevezik. mértékleteségnek, se semmi kevélységért. azt nevezik. igasságnak.” epist. 52. ad macedo. Cap. 4.


2 Articulus.
Hogy micsoda jó erkölcsök követik. a Cardinális jó
erkölcsöket, és hogy micsoda vétkek ellenkeznek azokkal.

K Mellyek azok a jó erkölcsök. kik az okoságot követik?

F. 1. Az el mult dolgokrol valo figyelmeteség. 2. a jelen valo dolgokrol valo értelem. 3 a jövendöröl valo gondolkodás. 4 a mások jó tanácsokal valo élés, 5. az okoság., az az, helyesen valo okoskodás., (recta ratio). 6. az idöröl, a helyröl, és a személyröl, valo meg visgálás, és figyelmezés., 7. a veszedelmekre valo vigyazás. 8. a gyorsaság. és a serénység.

K Micsoda vétkek ellenkeznek az okoságal.?

F Az oktalanság., ameg gondolatlanság. az álhatatlanság. az el mulatás., a csalárdság, a mód nélkül valo nyughatatlanság a világi dolgokban.

K Mellyek azok a jó erkölcsök. akik. a mértékleteséget követik?

F Azok, a szemérmeteség. és atiszteség. a böjt, a tisztaság. a kegyelmeség. irgalmaság. az alázatoság. jámborság., a bészédben valo meg türköztetés. a tanulásnak szeretete., a tisztességes mulattság. és vigasság.

K Micsoda vétkek ellenkeznek a mértékleteségel.

F A mértékletlenség., tobzodás. torkoság., tisztátalanság. a harag. keménység, szemérmetlenség. a mod nélkül valo. álom, mulattság. foglalatoság. öröm. szomoruság, a beszéd. mikor halgatni kellene. a halgatás. mikor beszélleni kellene.

K Mellyek azok a jó erkölcsök. akik az erött követik?

F A nemesi természet. a békeséges türés, az álhatatoság, a tisztességes. bövségel valo költés.

K A bövségel valo költés. mikor tisztességes. és mikor nem ellenkezik a keresztényi rendel.?

F A mikor nem arosz kivánságtol., hanem a szeretettöl vagyon.

Magyarázat

Igen dicséretes dolog szép templomokot. és Ispotályokot épitetni, és ollyan fundátiokot tenni. a melyek hasznosok az anyaszent egy háznak. és az országnak, és hasonlo költtséget tenni a rendhez., a melyben az Isten tette, mind az illyen költtség meg egyezik ahittel. 1. hogy ha nem kevélységböl, és nem hivalkodásbol teszik a költtséget. 2. mikor ezt a költtséget azután teszik. minek utánna minden igasságnak eleget tettek volna. meg fizetvén. adoságokot. cselédgyeket. 3. mikor az illyen költtség. az alamisna adást.. elnem mulatattya.. 4. mikor ez a költtség. meg egyezik. az idövel. és az állapotal. amelyben vannak

K Micsoda vétkek ellenkeznek az erövel.

F A maga hittség, és a meg átalkodás. a nagyra vágyás, a hivalkodás, a lágyság, a vakmeröség.. türhetetlenség. tékozlás.

K Mellyek azok ajó erkölcsök, kik az igasságot követik?

F A vallás. áitatoság, kinek. kinek. abecsület meg adása az engedelmeség, háláadoság., az igazságnak szeretete., abünnek büntetése, azok által. akiknek arra hatalom adatot., az adakozás, és akegyeség.

K Micsoda vétkek ellenkeznek az igasságal?

F Nincsen ollyan aki egy reszint azal ne ellenkeznék. mivel minden vétkünk abbol áll. hogy el mulattyuk azt. a mivel tartozunk. az Istennek. felebarátunknak. és magunknak, meg lehet ót látni azokot a vétkeket ahol szollunk. az Isten és az anyaszent egy ház parancsolatirol.


Tizen ötödik Rész
Az Isten parancsolatírol. közönségesen.

K Miröl üsmerhettyük meg. ha szerettyüké az Istent?

F Arrol ha meg tarttyuk parancsolatit.

K Miért,

F. Azért mert. az Istent ugy szerettyük. hogy ha azt akarjuk. a mit ö akar, és azt cselekeszük amit parancsol.. aki ellenkezik akarattyával, a nem szereti.

K Hány parancsolati vannak az Istennek?

F. Tiz.

K. ki csinálta azokot atiz parancsolatokat?

F Az Isten maga adta a sidoknak, két kö táblára irva. mojses altal., Exod. 34.

K szükségesé meg tartani az Isten parancsolatit?

F, Igen is. mert ha csak egyet által hágunk halálos vétekel., el kárhozunk., ha penitentziát nem tartunk, a kristus azt mondgya hogy ha üdvezülni akarunk, tarttsuk meg aparancsolatokot. matth. 19. 17.

K Mojses, elött. nem tartoztanaké az emberek meg tartani a tiz parancsolatot?

F Az emberek mindenkor. tartoztanak és mindenkor tartozni fognak arra. mivel atiz parancsolat. a törvénynek, és a termeszet szerént valo. okoságnak parancsolatit foglallya magában., sohanem volt. nem is lesz szabad, az igazán valo okoság ellen cselekedni. (recta ratio.). s. aug. libr 22. Contr. faust Cap. 27.

K Nem volt tehát szükséges. hogy az Isten ki adgya mojses által ezeket aparancsolatokot a sidoknak., hogy ha azok még világ kezdetitöl fogvást, az emberek szivében valának iratva?

F A vétek el törlötte. volt ezeket aparancsolatokot az emberek szivéböl. és elmejéböl., azért is adá ki az Isten azokot ujontában. le irva akö táblákon., a melyeket azután a krístus a sziveinkbe ira kegyelme és szent lelke által., a mint szent pál mondgya 2. Cor. 3. 3. hebr. 8. 10.

K Micsoda jutalmat igér az Isten azoknak, kik meg tarttyák parancsolatit.

F. Az örök életet.

K Mellyek azok aparancsolatok?

F. Ezek. 1. En vagyok ate urad Istened. ki Égyiptumnak földéböl ki hoztalak tegedet. ne legyenek te néked én elöttem idegen Istenid. Ne tsinály magadnak faragot képet, se semmi hasonlatoságot azoknak formájára. melyek oda fel az égben vannak, sem azoknak formájára melyek it alatt a földön vannak. hogy azokot imádgyad vagy szolgállyad.

2. A te Uradnak Istenednek nevét hejában fel ne végyed. mert nem hadgya az ur büntetés nélkül azt. aki az ö nevét hejában fel veszi.

3. Meg emlékezél a szombatrol. hogy azt meg szentellyed, hat napon munkálkodgyál, és minden munkádot el végezed. hetedik napon ateUradnak Istenednek szombattyavagyon, semmi dolgot ne tégy azon anapon., sete, se fiad, se leányod. se szolgád, se szolgálod, és semmi barmod. se a jövevény. ki közöttetek vagyon.

4. Tisztellyed ate Atyádot. és Anyádot. hogy hoszu életü lehess eföldön. melyet ate urad Istened ád tenéked.

5. Ne ölly.

6. Ne paráználkodgyál.

7. Ne orozz. ne lopj

8. Ne mondgy ate felebarátod ellen hamis tanubizonyságot

9. Ne kivánnyad ate felebarátodnak feleségit.

10. Ne kivánnyad ate felebarátodnak se házát. se szolgájat, se szolgálo leányát. se ökret, se szamárát. se semmi némü marháját.

Rend szerént. csak ezen versekel mondgyák el atiz parancsolatot. rövideden.

1. Tsak egy Istent kell Imádnod,
szeretettel azt szolgálnod,
2. Nevét hejában ne vegyed.
A káromlott te meg fedgyed;
3. Vasárnapot meg szentellyed,
A bünt azon el kerüllyed.
4. Becsüllyed Atyádot, Anyádot.
Öregségben láthassad magadot.
5 Gyilkos ne légy semmi moddal;
tselekedet, vagy szándékkal.,
6 Kerüllyed a paráznaságot,
szeresed a tisztaságot,
7. Te a lopást el kerüllyed,
titkon másét el ne vegyed,
8. Ne tégy hamis bizonyságot,
Kerüllyed a hazugságot,
9 Ne részesüly testi kivánságban.
hanem tsak a házaságban
10 Más joszágát ne kivánnyad.
Azt hamissan el ne vonnyad.

K Mit foglalnak magokban a tiz parancsolatok.?

F Az Isteni, és a felebaráti szeretetett, az elsö harom parancsolat., az Istent tekintik, a hétt pediglen a felebarátott. A kristus. azt mondgya. hogy az Isteni, és a felebaráti szeretetnek. parancsolattyában függ az egész törvény., és a proféták. matth. 22. 40. szent pál azt mondgya, hogy a ki felebaráttyát szereti. bé töltötte az egész törvényt, rom. 13. 8. de arra kell vigyázni. szent ágostonal. erre a szavaira szent pálnak. hogy a felebaráti szeretett. meg válhatatlan az Isteni szeretettöl. mivel nem szerethettyük felebarátunkot ugy mint magunkot ha az Istent nem szerettyük. hasonlot mondhatni az Isteni szeretetröl.. mivel az Istent nem szerethettyük. ha felebarátunkot nem szerettyük, a mint már ezt meg mutattuk. s. aug. supr epist. s. paul. ad gala. Cap. 5.

K Miért mondod hogy a három elsö parancsolat az Isteni szeretetett tekénti?

F Mert az Istent nem lehet imádni ugy a mint kivántatík. se szent nevét tisztelni, se meg szentelni az ö szolgálattyára. rendeltetett napot., hogy ha ötet nem szeretik., hogy ha pedig szeretik. ezeket a köteleségeket végben viszik., valamint szent agoston mondgya. hogy az Istent ugy imádgyák. és szolgállyák, ha szeretik.

K Miért mondod hogy a több hétt parancsolat. a felebaráti szeretetett tekénti?

F Mert a mikor a felebarátot szeretik. meg adgyák a mivel tartoznak néki, és semmi kárt néki nem tésznek, meg becsüllik azt. akit meg kel becsülni, a gyilkoságot el kerülik. semmi kárt nem tesznek felebarátyoknak., se személyében, se becsületiben. se joszágában, se szoval, se cselekedetel. söt még gondolattal sem, ezekböl áll. tehát a hét parancsolat. amint ezt meg fogjuk magyarázni. s. paul. rom. 13. 8. galat. 5. 14:

K Mellyek az elsö táblán lévö parancsolatok?

F Az elsö három parancsolatok melyek az Istent tekéntik. ugyan ezért is vagyon hogy a mojses törvényében., ezek csak nem annyi szókból allanak. mint a több hétt parancsolatok. a melyet meg lehet látni. a szent irásban. Exod. 34.

K Mellyek a második táblára irot parancsolatok?

F Azok atöb hétt parancsolatok melyek a felebarátott tekentik.

K Bé töltthettyüké mi az Isten parancsolatit?

F. Igen is bé. az Isten kegyelmével.: az Isten meg is adgya ezt a kegyelmet azoknak. kik azt ugy kérik. a mint kell. mivel az Isten semmi lehetetlent nem parancsol., a parancsolatban arra int. hogy azt cselekedgyük. a mi lehet. és kérjük tölle azt, amit meg nem cselekedhetünk. réá is segit a cselekedetre., mivel az ö parancsolati nem nehezek., az ö járma. kedves, és azö terhe könyü. Conc. trid, sess. 6. cap. 11. s. aug. libr. de natura et de gracia. Cap 43. s. aug. supr. ps. 30. n. 8.


Elsö. Articulus.
Hogy mit foglal magában az Elsö parancsolat.

K. Mellyik az elsö parancsolat?

F. Én vagyok a te Urad Istened. ki Egyiptumnak földéböl. ki hoztalak tégedet. &c.

K Miért kezdi az Isten ezen parancsolatit, En vagyok a te urad Istened ki Egyiptumnak földéböl ki hoztalak tégedet?

F Azért hogy annál nagyob tisztelettel lennének a sidok az ö nagy dicsöséges és hatalmas voltához. és nagyobb háláadásal. hozájok valo nagy jó téteményiért. és hogy mind ezekre valo nézve nagyob köteleségel tarttsák meg törvényit. Ezek a keresztényeket is illetik. mivel a farao szolgálattyábol. meg szabaditott sidok. jelentették a keresztényeket, a kiket a kristus Jesus meg szabaditotta a véteknek. és az ördögnek. szolgálattyátol, ebböl következik tehát. hogy mi-is, akiket a mi Urunk Jésus kristusunk ki hozot az ördögnek rabságábol. tartozunk engedelmeskedni a tiz parancsolatoknak., a mellyeket nékünk meg ujjitotta.

K Micsoda értelmek vagyon ezeknek a szoknak.. Ne legyenek én elöttem idegen Istenid, ne tsinály magadnak faragot képet. se semmi hasonlatoságot hogy azt imádgyad?

F. Ezek a szók. tilalmat, és parancsolatot foglalnak magokban

K Mit parancsol az Isten nékünk ebben az elsö parancsolatban?

F Kogy ötet imádgyuk, tisztellyük. egyedül néki szolgállyunk mint örökös urunknak. és teremptönknek.

K Hány féle képen lehet az Istent imádni?

F. kétt képen. belsö képpen lélekben. külsö keppen. testünkel.

K Hogy lehet az Istent imádni belsö képen. és lélekben?

F ugy hogy hozája kapcsollyuk magunkot egesz szivünkböl. mint örökös urunkhoz.

K Miképpen kapcsollyuk magunkot az Istenhez?

F Mikor ö benne hiszünk, reménlünk, és ötet szerettyük.

K Akor imádgyuk tehát az Istent, lélekben és igazságban mikor szerettyük?

F Igen is. mivel szivünkböl az Istenhez kapcsolni magunkot., és ötet szeretni. ez a ket szó egyet tészen. szent agoston sok helyt is mondgya, hogy szeretve imádgyák, és szolgállyák az Istent epist 120. ad honorat Cap. 18.

K Azok kik avilágot szeretik. és kivánságit követik. nem imádgyák tehát az Istent lélekben, és igazságban?

F. Nem, mert a szent irás azt mondgya. hogy evilághoz valo szeretett. ellenkezik. az Isteni szeretettel. 1 joan. 2. 15.

K Micsoda az Istent imádni külsö képen?

F A hogy külsö cselekedetinkben is. meg mutassuk hozzája valo tiszteletinket..

K Tartozunké az Istent külsö képpen is tisztelni valamint belsö képen?

F Mind akét féle tisztelettel tartozunk néki. mivel a mi testünk is övé. valamint a lelkünk. igasságos. dolog hogy ötet imádgyuk, magunknak mind a két részivel.

K Mellyik kedvesebb Isten elött. a belsöé, vagy a külsö imádás

F. A belsö kedveseb. ezt is kivánnya az Isten. de a külsöt sem kel el mulatni; valamint. a kristus. és az apostolok cselekedtenek joan 4. 21

K Mit mondhatni az ollyanokrol; kik csak külsö képpen imádgyák az Istent?

F Az ollyanok két szinüek, és hazugok. az Isten meg veti az ollyan tiszteletett

K Az ollyanok, akikben avilági szeretett uralkodik. két szinüek tehát., a midön az Isten elött le borulván. azt mondgyák néki hogy imádgyák.?

F Igen is. hogy ha amidön le borulnak Isten elött., azt nem kivánnyák, hogy magokat meg jobbittsák. mivel csak akor imadgyák az Istent lélekben. és igasságban. mikor ötet szeretik mondgya szent ágoston. és a kristus szerént, avilági szeretett, meg nem edgyezik az Isteni szeretettel. sz. Agos. epist 140 matth. 6. 24. ad honorat


2 Articulus
A vétkekröl. mellyek ellenkeznek az elsö parancsolattal.
leg elöbször abálványozásrol.

K Mit tilt az Isten nékünk az elsö parancsolatban?

F Tilttya mind azokot a vétkeket, melyek ellenkeznek, a hittel. a reménségel, az Isteni szeretettel. és avallásal. ezekröl már szollotunk ide fellyeb

K Micsoda vétek ellenkezik a vallásal?

F. A bálványozás. szenttség törés, és a babonaság.

K Mit tészen eza szó idololatria?

F E Görög. szó. a mely tészi. a bálványok imádását.

K Mit tészen ez a szó idolum. bálvány.?

F E görög, szó. a mely irot, vagy faragot képeket teszen. és a szent könyvek szerént hamis isteneket tészen: mivel a pogányok nem csak ateremtett állatokot imádák. hanem még a faragot képeit is azoknak. valamint szent pál mondgya. rom. 1. 23.

K Micsoda a bálványozás?

F A teremtett állatot imádni, holot csak egyedül az Istent kel imádni. a ki nem ötet imádgya. a bálványozo.

A bálványozás két féle. belsö. és külsö, abelsö bálványozás a. mikor valaki minden szeretetétt, reménségét.,. valami másban teszi és nem az Istenben

A pogányok bálványokot imádván, mind belsö, mind külsö képen bálványozok valának., mivel minden bizodalmokat. abálványokban vetették. és le borulva imádták.

Még azok is bálványozok egy részint, kik evilágot szeretik. mivel szereteteket. bizodalmokat. a becsületben gazdagságban, és a gyönyörüségekben teszik. atisztátalanság. és a fösvénység is bálványozás. szent pál szerént. ephes. 5. 5.


3 Articulus.
A szentek tiszteletéröl. és segittségül valo
hivásrol.

K Kellé imádni a kristust?

F Igen is mert a kristus Isten

K. Kellé imádni a kristusnak szenttséges emberségit?

F Igen is, mert az el válhatatlan az Istenségtöl, a kristusban. az Istenség. és az emberség egy személy.

K szabadé imádni a boidogságos szüzet. az angyalokat, és a szenteket.?

F Nem, mert a bálványozás volna., az anyaszent egy ház, se nem tanittya, se le nem szenvedi. se meg nem engedi az ollyan utálatos dolgot Conc. trid. sess. 22. cap. 3. sess. 25. de invocation sant.

K. Meg vagyoné tiltva. az elsö parancsolatban hogy a boldogságos. szüzet. az angyalokat. és a szenteket ne tisztellyük.

F. Nincsen, sött még szent, és dicseretes szokás. volt mindenkor. az anyaszent egy házban. hogy azok tiszteltessenek, mint szolgai, és baráti az Istennek. de nem azzal az örökös tisztelettel tiszteltetnek. mint a melyel az Istennek tartozunk

K Mi okbol tisztelik a szenteket?

F Azért hogy az Isten öket. bövségesen kegyelmivel meg áldotta azokért a gyözedelmekért. mellyeket nyertek eföldön, adicsöségért melyben vannak,, és az ö fejekel akristus Jesusal valo egyeségekért. akinek is adatik a tisztelet. st. aug. libr. 20. Contr. faust.. C. 21

K Leheté kérni a szenteket?

F Igen is jó. és hasznos öket kérni., hogy nyerhessünk esedezések által segedelmet, és kegyelmet. s. aug. libr 8. de Civitt. dei Cap. ult. et libr 22. Cap. 10.

K Edgy képpen kériké az Istent. és a szenteket?

F Nem, az Istent kérjük hogy adgya meg nékünk a szükségünkre valokot, a szenteket pedig kérjük. hogy azokat kérjék az Istentöl mi érettünk és mi velünk. akristus által.

K A kristust nem bánttyáké meg azzal. hogy a szenteknek esedeznek. nem keresünké akor más közben járot?

F. Nem. mivel ö abban inkáb meg nem bántodik. mint mikor az élö hiveket kérjük. hogy imádkozanak érettünk, edgyedül a kristus jesus aközben járo. ö általa járulunk az Istenhez., mivel ö is váltot meg minket., a szenteket ugy hivjuk segittségül., mint a kristus elött érettünk valo esedezöket. az anyaszent egy háznak minden féle imádsági igy végezödnek. A mi Urunk jesus kristusunk által.

K Mint hogy mi magunk is a kristus eleiben mehetünk. miért folyamodunk tehát a szentekhez?

F Noha ámbár akristus eleiben mehessünk is. de igen hasznos a szentekhez folyamodni, mivel ök igazabbak. és egyesebbek a kristusal. mint sem mi, ez okáért ök inkáb meg halgatatnak, az Évangyéliumbéli százados mások által. kéreté a kristust., meg is dicséré az ö hitét. alazatoságát. és bizodalmát. luc. 7.

K Nem ellenkeziké a szent irásal, aszentek segittségul valo hivása?

F. Nem hogy ellenkeznék. de söt még a szent irásbol bizonyitatik meg. mivel szent pál. arra kéri a hiveket hogy imádkozanak érette. 1 thes. 5. 25. hebr. 13. 18. Az Isten azt parancsollya jóbnak hogy imádkozék. barátiért. 42. 8.. 9. szent jakab azt mondgya imádkozatok egymásért, mert igen hasznos az igaznak buzgo könyörgése. 5. 16. Hogy ha pedig eföldön lévö szenteknek edgymásért. valo imádságok meg edgyezik a szent irásal. és nem ellenkezik a kristus közben jároságával. a mennyekben lévö szenteknek érettünk valo könyörgések sem ellenkezhetik a szent irásal. és a kristus közben jároságával. s. aug. tract. 1. supr. 1 epist. s. joan. Elöször. A szent irás azt mondgya hogy az angyalok., és a szentek az Isten eleiben viszik imádságinkot. tob. 12. 12. apoc. 5. 8.

2. hogy az Angyalok örülnek a bünösnek. meg térésin. és hogy a szentek hasonlok az angyalokhoz. luk 15. 7. 10. matth. 22. 30.

3. hogy az angyalok, és a szentek örülnek. az égben abálványozásnak veszedelmin. melyet jelenti babilonia a szent jános látásiban. 18. 20. 19. 1. 2. 3. 4.

4. hogy a szentek a kristusal. együt igazgattyák. a nemzeteket. és hogy véle edgyüt fogják meg itélni. Avagy nem tudgyátoké. hogy a szentek meg itélik avilágot, 1 Cor. 6. 2.

5. hogy a fö pap Oniás. és jeremias. imádkoznak a sidokért. 2. machab. 15. 12. Az angyalok és a szentek vigyáznak tehát eföldön lévökre. is. érettünk imádkoznak., nem ellenkezik tehát. a szent irásal. és akristus közben jároságával. hogy ha hozájok folyamodnak.

K A szentek hallyaké imádságinkot?

F Mint hogy az irás azt mondgya hogy az Istennek ajánlyák könyörgésinket. hogy a bünösnek meg térésin örülnek., hogy a nemzeteket meg itélik, abban nem lehet tehát kételkedni. hogy az Isten meg ne üsmértesse vélek. esedezésinket. valamint a profétákal meg üsmértette ajövendöket. mivel sokal nagyob kedveségel vannak a szentek Isten elött az égben. mint azok valának eföldön. de ha szinte nem halhatnák is imádságinkot (amelyet nem lehet mondani hogy ne hallanák.) mégis szükséges volna öket segittségül hini. mert amint szent ágoston mondgya. mit tudunk abban. hogy ha a szentek. közönségesen nem könyörögneké az Istennek mind azokért kik öket segittségul hivják. valamint mi könyörgünk a holtakért., noha nem láttyuk öket, se azt nem tudgyuk. hol vannak. se azt hogy mit csinálnak. s. aug. libr. de cura mort. cap. 16.

K Régi szokásé az anyaszent egy házban. a szenteket segittségül hivni?

F. Ez a szokás mindenkor meg volt az egész anyaszent egy házban, és ezt az apostoloktol vettük. origen. hom. 1. supr Ezech. libr. 13 s. basil. discurs. supr 40 mart. s greg Naz. discurs. 18. supr s. Cypr. s. Chrysost hom. 45. supr s. melec. s.hier. epist 27. s aug. libr. 7. de bapt Contr donat Cap. 1. tract. 84. supr s. joan. s. hilar. supr. ps. 124. s. leo. serm. 5. c. 4. de epiph. Conc. Calcedo. sess. 11.


4 Articulus.
A Reliquiák tiszteletéröl.

K A mely tiszteletel tisztelik az anyaszent egy házban. a szentek réliquiáit. nincsené meg tiltva az elsö parancsolatban?

F Nincsen, sött még hellyes. és a szent irásra vagyon fundálva. Az irás azt mondgya hogy az Illyés palástyával Élizéus. kétt felé választotta ajordán vizét. és szárazon ment által rajta, egy halott fel támadot., hogy az Élizéus holt teste hozája ért., a kristusnak köntöse. meg gyogyitta egy aszszonyt avér folyásbol. a nép nagy sokaságal ment sz. péter eleiben mert az ö árnyéka a betegeket meg gyógyitotta a ruha mely szent pál testéhez ért. a betegeket meg gyogyitotta act. 5. 15

K Miert tisztelik a szenttségeket?

F Mert azok drága részetskei azoknak a testeknek, a kik a szent lélek templomi voltanak. és akik még dicsöségesen fognak fel támadni.

K Azon tiszteletet adnaké a szenttségeknek. mint az Istennek.?

F Az Isten örizzen, az utálatos bálványozás volna.

K Régi szokásé az anyaszent egyházban a szenttségek tisztelete?

F Ez a szokás. apostoli traditio. az anyaszent egyház mindenkor nagy tisztelettel volt a martyrumok és a más szentek testihez, akiknek szenttségek nyilvánságos volt mindenek elött. a négy elsö saeculumokban a martyrumok testét kezdék közönségesen tisztelni. idövel azután a Confessorokét. az Isten meg is mutatta hogy jová hadná ezt a szokást. sok sok tsuda tételi által. mellyeket tett azö temetö hellyeken. Euseb. libr. 4. de hist Eccle. Cap. 15. libr. 7. Cap. 19. s. aug de Conf libr. 9. Cap. 7. de civit Dei libr 22. cap. 8. a gyonásiban szent agoston. sok csudákot hoz elé. melyek lettek az ö idejében a szent István. reliquiai által.


5 Articulus
A kereszt, és a képek tiszteletéröl.

K Mit parancsol az Isten az elsö parancsolatban. ezek a szók által. ne csinály faragot képet. se semmi hasonlatoságot azoknak formájára. kik az égben, a földön, vagy a vizekben vannak.?

F Ezek által azt parancsollya az Isten, hogy nem kell se irot, se faragot képet csinálni hogy azt imádgyuk

K Miért parancsolta az Isten ezeket a sidoknak.?

F Azért hogy ne kövessék. a bálványozo szomszédságokban lévö nemzeteket. kik a napnak. tsillagoknak. embereknek, még az oktalan állatoknak is képeket imádták.

K Ez által. az Isten nem parancsoltaé meg, hogy semmi képpen. nem kel képeket csinálni.?

F Nem, sött még az Isten maga parancsolá Mojsesnek, hogy két Cherubimokot csináltatván, a frigy ládájára tenné. ugyan véle is csináltatá a réz kigyot, az Isten jová hagyá. a salamon templomában az állatoknak. rézböl. ki öntött. formáit.

K kereszteket. faragot és irott képeket tartani a templomban., ez a szokás nem ellenkeziké az elsö parancsolattal.?

F. Nem, mert ezek közül. semmi nem imádtatik. a közönséges anyaszent egy ház. csak egyedül az Istent imádgya

K Ez a szokás régié az anyaszent egy házban?

F legg régieb szokásnak mondhatni. mert tertull, Euseb., s. Greg. de Niss.. s. greg. papa. és több szent atyák, arégiek közül. bizonyságot. tesznek. ennek a szokásnak régiségéröl.

Söt még a protestánsok között is az értelmesek jonak tarttyák ezt a szokást., a lutheránusok., és az ánglusok. meg tartották. ezt a szokást. mivel az ö templomokban., közönségesen lehet képeket látni.

K Miért tarttyák a keresztet. és a képeket a templomokban.?

F Szent gergely azt mondgya. hogy azok atudatlanok könyve. azért hogy meg emlékezünk azokra atitkokra amellyeket jelentnek., és azokért háláadásal legyünk. az Istenhez. és kövessük a szenteket. Conc. trid sess. 25

K Nem vétünké tehát az elsö parancsolat ellen ha a keresztet. a kristus. és a szentek képeit tisztellyük?

F. Nem. 1. mert mi azokban nem tartunk lenni semmi Istenséget; se eröt, 2. nem nékik imádkozunk hanem a kristusnak. és a szentek képei elött. aszenteknek esedezünk. 3 mert mi azokban semmi reménségünket nem vettyük. valamint a pogányok vetették abálványokban.

K Hát mikor anép áitatoságal tiszteli a Boldogságos szüznek némely képeit, a mellyeket tsudálatos képeknek tarttyák. ez az áitatoság nem bizonyittyaé meg hogy a nép abban veti reménségit és azt hiszi, hogy abban aképben. vagyon valami természet felet valo erö, mind enem ellenkeziké az elsö parancsolattal.?

F Nem., mert ez az áitatoság. mikor az anyaszent egy ház. rendelése, és értelme szerént vagyon., akor nem ellenkezik a parancsolattal.

Magyarázat

Aztot tarttyák. akristus vagy a szentek tsudálatos képének., mikor az Istennek valamely tsuda tétele lett. valamely kép iránt. 1. Az anyaszent egyház. meg nem engedi hogy az ollyan képeket ki tegyék. közönségesen., minek elötte a püspökök jól meg nem visgállyák a tsudáknak valoságit. 2. Az anyaszent egyház nem tarttya hogy a kép cselekeszi a tsudát., se hogy abban valami hatalom vagy erö legyen, de az ollyan képet tiszteletben tarttya azért, hogy az Isten abban meg mutatta joságát, és hatalmát., Mojses parancsolattya szerént. a sidok is eszerént tartották tiszteletben az Áron veszszejét. és a rézz kigyót. azoknak a tsudáknak emlékezetekre., amelyeket tett volt Isten ezekben 3. Az anyaszent egy ház. reménli azt is. hogy a nép látván azokot aképeket amelyekben az Isten tsudákot tett. nagyob hittel és buzgoságal. fogják ötet imádni., a melyért. az Isten több kegyelmit adgya. reájok. a kristusnak érdemi által, a Boldogságos szüznek. és a szenteknek esedezések által. 4. Az anyaszent egy ház nem engedi azt. hogy az ollyan képeknek imádkozanak. sem azt hogy valaki az ollyanban vesse bizodalmát. mivel azt kel segittségül hivni. akit jelent a kép. és csak egyedül. az Istenben kell bizni. 5. hogy ha a hivek között találkozik ollyan tudatlan a ki ez iránt valamely rendeletlenségben esik. vagy valamely helyetlen viszá éles talál történni, azt nem kel az anyaszent egy háznak tulajdonittani,. mivel az ollyat, soha jová nem hagyta. nem is hadgya, azt parancsollya mindenkor a pásztoroknak hogy az ollyan rendeletlenségeket el ne szenvedgyék. hanem anépet meg tanittsák arra, hogy mit hidgyen. és tarttson az illyen áitatoságokrol.

K Mikor a kereszt elött le borulnak, akeresztett imádgyáké akor.?

F Nem. mondgya szent ambrus. hanem akristust. ki akereszten holt meg, amely halálrol. emlekeztet minket akép. s. ambr. supr. s. helen.

K Leg aláb nem imádgyáké, avaloságos keresztet a melyre a kristus feszitetett volt fel.?

F Mindenkor csak a kristust imádgyák. mikor a valoságos kereszt elött le borulnak, bálványozás volna hogy ha a fát magát imádnak. egyedül az Istent kel imádni.

K Miért énekeli tehát az anyaszent egyház nagy pénteken. tuam Crucem adoramus Domine, uram ate keresztedet imádgyuk. Ecce lignum Crucis. venite adoremus imhol a keresztnek faja. jöjjetek imádgyuk.?

F Az anyaszent egy ház ezen a szón. adorare imádni. nem ért mást, hanem hogy a keresztre feszitetet kristust imádgyuk. eztet világosan meg magyarázta; Ezek aszók tehát nem tésznek egyebet, hanem hogy borullyunk le a kereszt elött. imádgyuk a kristus jésust. aki arra feszitetett. a mi üdveségünkért.

Magyarázat.

Ezt a terminust. adorare,. Deák. sido, és Görög nyelven edgy nehány féle képen lehet érteni: de közönségesen le borulást tészen. mikor tisztelnek valakit., azt minden nap láttyuk. hogy az emberek elött le borulnak. de öket nem imádgyák. a szent irásban egy nehány példát látunk az adoratiorol., de más értelemel., mint sem valojában ez a szó tészen.. Mikor illyen szó találkozik az imádságokban., nem a szorol kel itéletet tenni az anyaszent egy ház hitéröl, hanem hogy micsoda értelmet ád annak a szonak. és micsodás avallása., az anyaszent egy ház. azt mindenkor meg vallotta hogy tsak edgy Istent imád, nem lehet tehát káromlás nélkül. más féle gondolattal lenni felölle.

K Miért füstölik. a keresztet. és a képeket?

F Az anyaszent egy ház. a füstölést. nem tarttya imádásnak még a hiveket is meg füstölik.

F. Azt az apostoloktol vettük. tertullianus azt mondgya hogy a pogányok azzal vádollyák vala a keresztényeket, hogy ök is imádgyák a keresztet; azért hogy a hivek tisztelték a keresztet, és a kristus képit. tert. Cap. 16. in Apolog.


6 Articulus
A szenttség törésröl. babonaságrol. amelyek ellenkeznek
az elsö parantsolattal

K Micsoda vétkek ellenkeznek még az elsö parancsolattal.?

F A szenttség törés, és a babonaság.

K Micsoda a szenttség törés?

F A szent dolgoknak, vagy az Istennek szenteltetet dolgoknak meg szeplösitése.

K Mit értesz a szent dolgokon, vagy az Istennek szenteltetett dolgokon?

F 1. Az egy házi személyeket, vagy a szerzeteseket, 2. a szent hellyeket, ugy mint a Czinteremeket. klastromokot, 3 a szenttségeket 4 az egy házi joszágokat, 5. mind a, valami az Isteni tisztelethez tartozik. mint aképek, keresztek, az oltári ruhák, a szent edények. és a szent olajak.

K Micsoda a babonaság?

F Az ollyan tartás. vagy tisztelet, a mely haszontalan valo. vagy ártalmas. s. aug libr 2. de doctr Christ. Cap. 20.

K Hány féle képpen vétkeznek ababonaságal.?

F Négy féle képpen. 1. mikor az Isteni tiszteletben hejában valo tartásokot elegyitnek. a melyek haszontalanok, és amellyeket az Isten tilttya. vagy a melyeket az anyaszent egy ház jová nem hadgya.

2 Mikor valaki bálványozásban esik, azaz, mikor külsö képpen ateremtett állatoknak adgya azt az örökös tiszteletett. a mellyet csak az Istennek kellene adni.

3. Mikor az Isten, és az anyaszent egy haz tilalma ellen ollyan mesterséget cselekesznek, a melynek természeten kivül valo hasznát, vagy erejét várják.

4. Mikor az ördögel valo szövettség által. vagy szövettség nélkül is. a jövendöt meg akarják tudni. vagy valamely varáslotol azt tudakozák. vagy az álomnak hisznek.

K Ebben a dologban tsak azok vétkeseké kik a babonaságra adgyak magokot.?

F Azok is vétkesek. kik azoktol tudakozodnak. ámbar hitelt ne adgyanak is nékik, vagy mikor vétkekben részesülnek, dicsérvén öket, segitvén mesterségekben. Concil in Trullo. Can. 6. st aug. lib 4. de confess cap 3. de doctrina christi Cap 20. 21. 22.


Tizen hatodik Rész
A Második Parancsolatrol.


Elsö Articulus
Hogy közönségesen mitt foglal magában ez a parantsolat.

K Mellyik az Istennek a második parancsolattya?

F A te uradnak Istenednek nevét hejában fel ne vegyed.

K Mit parancsol. és mit tilt az Isten nékünk ebben aparancsolatban.?

F. Azt parancsolya hogy tísztellyük az ö szent nevét. és annak hejában valo fel vételét tilttya.

K Mikeppen tisztelik az Istennek szent nevét?

F 1 Az imádságal, 2. a hasznos és szent beszédekkel. 3 a keresztényi élettel, 4. a fogadás tétellel. 5. az igasságos, és törvény szerént valo esküvésel.

Az imádságrol. ezután fogunk szollani.

K Mikor veszük fel hejában az Istennek szent nevét.?

F. Mikor hejában esküszünk, hazudunk. szitkozodunk, káromkodunk.


2. Articulus
A fogadásrol.

K Micsoda a fogadás.?

F. Az Istennek valamely jó tselekedetröl valo igéret tétel, meg gondolva

K. Miért hivod igéretnek.?

F Hogy meg külömböztessem a fogadást. a fel tételtöl. példának okáért. fel teszem magamban hogy a rabokot meg látogatom ezel nem akarom magamot arra kötelezni, mint ha azt mondanám. az Istennek. azt igérem, vagy fogadom, hogy a rabokot meg látogatom.

K Miért mondád azt. hogy valamely jó tselekedetröl. valo igéret tétel. a fogadás?

F Mert az Istennek. jót, és kedves dolgot kel igérni., anélkül nincsen se fogadás. se köteleség. söt az Isten nevének hejában valo fel vétele., volna. példának okáért. csufság volna azt fogadni az Istennek, hogy holnap meg részegszem. boszut állok. vagy ha lopok, a szegenyeknek. ennyit adok belölle..

Rend szerént. ollyan dolgokrol tesznek fogadást. a melyek szent irásbéli tanácsok. példának okáért, meg nem házasodni. minden pentekeken böjtölni, &. de ollyan dolgokrol is lehet fogadást tenni. a melyek másként is parancsolatok. ugy mint, soha meg nem részegedni,. soha sem hazudni, és ollyankor dupla köteleség. alat tartozik az ollyan ezen vétkeket el kerülni, a parancsolatot, és a fogadást meg tartani.

K Miért mondád. hogy az Istennek tett igéret?

F Mert igazán szolván, tsak az Istennek tesznek fogadást.

K Nem tészneké minden nap fogadást. a szenteknek?

F Igazán szolván., nem, az Istennek igérik azt, hogy valamit fognak cselekedni valamely szentnek tiszteletére., de akor tsak az Istennek teszik a fogadást és nem a szentnek, a nem igazán valo szollásnak a modgya., azt mondani, fogadást tettem egy szentnek.

K Régi szokásé fogadást tenni a szentek tiszteletére.?

F Ez igen régi szokás. Euseb lib. 13. de praepa. Evange. Cap. 7. theodoretus. ad graec. lib 8. s. pauli. hymn. 1. 2. supr 1. felicem.

K Minek elötte fogadást tegyünk. szükségese. azt jol meg gondolni elsöben?

F Igen szükséges. mert azt meg kel tudni mire köteledzük magunkat., és hogy ha szabadok vagyunké a fogadás tételre.

Magyarázat

Mivel a tellyes okoságnak ideje elött tett fogadás. semmi. ugy az ollyan fogadások is a mellyek nem szabados akarattal tétettek. hanem fenyegetésel. és eröszakkal.,

Szükséges azon kivül. hogy a mely személy valamire köteledzi magát., a rend szerént köteledze., mivel tizen hat esztendös kora elött senki nem köteledzheti magát. valamely szerzetes rendben. Egy férfiu, vagy egy leany gyermek. nem köteledzheti magat az attya akarattya ellen valamire, addig, az ideig. a még arra a törvény szabadságot nem ád néki, egy házas aszszony fogadást nem tehet aférje akarattya ellen. ollyat: a mely haboruságot okozhatna közöttök. ugy mint bucsura járni. vagy éttzakákon fel kelni valamely áitatoságbol, de ollyanokra kötelezheti magát, a mi meg egyezhetik aköteleségel. ugy mint a szenttségekhez gyakrabban járulhat, a játéktol magát el vonhattya., hasonlot mondhatni egy ollyan szolgárol, a ki ollyan fogadást tenne., a mely ellenkeznék. az ura szolgálattyával. De ha az illyen személyek fogadást tettek. tartoznak azt vegben vinni hogy ha az, akitöl függenek, szabadságot ád nékik arra, az illyenekben, tanácsot kel kérni. az okos gyontato atyáktol. valamiket mondottunk. meg egyezik a természetnek., és a szabot rendnek törvényivel.

K Hány féle afogadás.?

F Edgy nehány féle. 1. a fogadás, vagy tellyeségel valo. vagy Conditionalis. 2. vagy személy szerént valo, vagy valoságos. vagy elegyes, 3. simplex. vagy, solemnis.

Magyarázat

A tellyeségel valo fogadás az, amelyben semmi Conditio nincsen. A Conditionalis az, amely a Conditioval jár. ugy mint, azt fogadom az Istennek. hogy száz tallért adok aszegényeknek. ha az atyám betegségéböl meg gyógyul. ez a Conditionalis fogadás, a mellyet tsak a gyogyulás után tartozom meg tartani.

A személy szerént valo fogadás az., a mely a személyt illeti, ugy mint. azt fogadom az Istennek hogy böjtölni fogok, abucsura el megyek, személyem szerént tartozom hát ezeket végben vinni.

A valoságos fogadás. az, amely nem illeti csak a személyt. ugy mint., azt fogadom az Istennek hogy száz tallért adok araboknak. afogadás a száz tallérbol áll, ha én meg nem fizetem, az én maradékim, tartoznak meg fizetni.

Az elegyes fogadás az, a mely mind a személyt illeti. mind valoságos. ugy mint. azt fogadom az Istennek hogy a betegeket segitteni fogom mind szolgálatomal. mind pénzemel.

A solemnis fogadás az. amelyet solemniter tesznek valamely szerzetes rendben leg aláb esztendeig valo noviciatuság után.

A simplex fogadás az. a melyet közönségesen veszi bé az anyaszent egy ház.

K Tsak könnyen kellé magunkot kötelezni a fogadásra?

F Nem. hanem meg ért elmével, és tanács kérésel kel fogadni mert amint az irás mondgya. jóbb sokal nem fogadni. mint. sem azt meg nem tartani Eccl. 5.

K Tartoznake bé tölteni a fogadást.?

F Igen is, és igen nagy vétek. azt meg szegni

K. Mit kellesék tselekedni, amidön nem vagyunk ollyan állapotban, hogy bé töltthesük a fogadást?

F. A lelki pásztorunknak tudtára kel adnunk állapotunkot, a ki is vagy meg változtattya a fogadást. vagy dispensatiot ád. a mint leg hellyesebnek itéli lenni.

K Leheté valakinek eföldön fel szabaditani fogadásunkbol.?

F Igen is. halgassad szent thamás micsoda okát adgya, a fogadás valamely jonak igérete, ugy történhetik. idövel., hogy az, a ki a fogadást tette., ollyan állapotban lészen., a melyben végben nem viheti azt, hogy valamely roszat ne kövessen., vagy hogy még nagyob jót el ne hadgyon., szükséges tehát akoron vagy hogy tellyeségel fel szabadittassék. fogadásábol., vagy hogy a jó, amelyet fogadot. más jová változtassék. mind ezekben a pásztorok tanacsin kel járni. s. thom. 2. 2. quaest. 88. art. 10.

K kiknek illik a fogadást meg változtatni, vagy attol fel szabadítani?

F Azoknak, a kiknek hatalmok vagyon. az anyaszent egyházban a meg kötésre. a fel óldásra. kinek. kinek. a maga rendihez képest.

Magyarázat

A Pápának vagyon az egész anyaszent egyházban hatalma fel szabaditani a fogadástol. mert azö hatalma nincsen meg határozva., és az ö jurisdictioja mindenüvé ki terjed., a püspököknek arra, csak amagok. diecesisekben vagyon hatalmok., de ót is nem adhatnak dispensatiot, ollyan fogadásrol. a mely csak apápát illeti, a mely dispensatio nem illeti csak a pápát., az ollyan a püspökököt illeti., azért. semmi féle pap a fogadást. fel nem szabadithattya, se meg nem változtatthattya., hogy ha csak arra néki különös engedelem nem adatik.

K Mikor kel kérni, a fogadásbol valo fel szabadulást. vagy annak meg változtatását.?

F Azt akor kel kérni. és meg engedni. mikor arra nagy, és helyes ók vagyon. mert másként. a dispensatio. inkáb dissipatio. vagy tékozlás volna, mint sem dispensatio. mondgya szent bernárd libr. 4. de Considera. Cap. 4. s. thom 2. 2. quaest. 8. 8. art 12 ad secundum.


3. Articulus
Az Esküvésröl. és a káromkodásrol.

K Micsoda eskünni, vagy a hitet le tenni?

F Nem egyéb. hanem az Istent bizonyságul hivni arrol a mit cselekesznek. a mit mondanak. vagy a mit fogadnak.

K Az Istent bizonyságul vesziké akor mikor ateremtett állatokra esküsznek.?

F. midön azokra esküsznek, arra is esküsznek ollyankor a ki azokot teremtette. és vezérli. mondgya a kristus matth. 5. 34. 35.

K Mikor tisztelik. az Isten nevét az esküvésben?

F Mikor szükség képpen, és igasságos dologert esküsznek meg, mikor a királyok. a békeség meg tártására meg esküsznek. mikor az ország. a birák. vagy más tisztek. a hitet le teszik. mikor a törvényben valaki meg esküszik. az igazság meg bizonyitására.

K Mikor bántodik meg az Istennek szent neve az esküvésben.

F Mikor gondolatlanul, vakmeröül. esküsznek, szitkozodnak. vagy káromkodnak.

K Mikor esküsznek. gondolatlanul.. vagy vakmeröül?

F mikor, vagy az igasság ellen. vagy szükség nelkül ésküsznek meg,

K Micsoda az ígazság ellen valo esküvés?

F Mikor esküvésel bizonyittyák azt a mi nem igaz, vagy a mit nem tudnak bizonyosan. vagy esküvésel igérni azt. amit meg nem akarnak tartani. az illyen esküvés igen nagy vétek.

K Micsoda szükség nélkül eskünni?

F Mikor az esküvésre szükség nincsen, arra nem kénszeritnek., még is esküszünk, enagy vétek. ámbár. a mit mondunk, vagy igérünk, igaz volna. és azt meg akarnok is tartani. s.hieron. supr.Cap.4. jerem.

K szabadé meg tartani a hamis, és igaságtalan esküvést?

F A hamisan valo esküvés vétek. a hamis esküvesel valo igéretet meg tartani, meg más vétek. s. basil. epist. 2. ad amphilochium. Cap 29

K Mellyek a leg vétkeseb esküvések.?

F Az a szitok, esküvés. vagy a ki magát, vagy mást. átkoza, vagy a káromkodás. s. aug. Contr. mendacium. Cap. 19.

K. Micsoda a káromkodás?

F Az ollyan szó. mely meg bántására vagyon Istennek és a szenteknek

Magyarázat.

Valamint a theologusok mondgyák. hogy ollyan szó. a mellyel esztelenül. tulajdonittanak valamely fogyatkozást az Istennek. ugy mint. a káromkodás volna azt mondani. hogy az Isten nem igazán valo., nem igasságos, hogy a vétket ö okozza, hogy ö változo,

A szentek ellen valo szokat is káromkodásnak tarttyák. mert valamint hogy az öket valo tisztelettel az Istent tisztelik, ugy mikor öket meg vetik. az Istent vetik meg akor

K Nagy véteké a káromkodás?

F Minden idökben irtoztato véteknek tartatott. az ó törvényben a karomkodó meg köveztetett. az Isten száz huszon hét ezer embert vesztett el. hogy meg büntesse Benhádádot az syriai királyt, káromkodásáért. 3 reg. 20. 28. Az assiriai királynak sennacheribnek., egy káromkodo szováért. egy éttzaka. száz nyolczvan ött ezer emberét ölé meg az angyal táborában, 4. reg. 19. 22. szent pál. a sátánnak adá. himenaeust, és alexándert. káromkodásokért., 1 tim. 1. 20. az ország törvénye is azt hadgya hogy a káromkodonak. a nyelvit ki vonnyák.


Tizen hetedik Rész
A harmadik parancsolatról.


Elsö Articulus.
Hogy micsoda napot kel a keresztényeknek meg szentelni

K. Mellyik a harmadik parancsolat?

F Meg emlékezél a szombatrol. hogy azt meg szentellyed, hat napon munkálkodgyál, hetedik napon ate uradnak Istenednek szombattya vagyon, semmi dolgot ne tégy azon anapon.

K Miért kezdi az Isten ezt a parancsolatot ezekel a szokal. meg emlékezél?

F Meg akará azt értetni a sidokal. hogy ez a parancsolat nem uj parancsolat lévén. hanem következése. és meg ujjitása annak. amelyet mindenkoron meg tartották világ kezdetitöl fogvást. az Isten parancsolattyábol. in catechism. Conc. trid.

K Mit parancsol az Isten ezen parancsolat által?

F Hogy kivalt képpen szentellyük meg a szombatot., az az az Isten nyugodalmának napját. a mely napon meg szünek a teremtéstöl.

K A szombatot kellene tehat meg szentelnünk. az Isten parancsolattya szerént.

F Az ó törvényben a szombatot szentelték. de az anyaszent egy ház a szent lélektöl, vezettetvén vasárnappá változtatta azt a napot, ugy hogy az utolso nap helyet, az elsöt illik. a melyet is nevezik ur napjának Dies dominica.

K Az anyaszent egy ház. el változtathattaé a szombatot vasarnapá az Isten parancsolattyának meg szegése nélkül?

F Igen is. mert az Isten lelke által tette ezt a változást.

K Honnét tudgyuk miazt?

F. A Traditiobol. de az szent irásbol is ki tettzik.

Magyarázat

Szent pál azt mondgya hogy a hivek a hétnek elsö napján gyülekeznek vala esze. 1 cor. 16. 2. mind azon által bizonyoson nem tudgyuk ezt a változást. hanem atráditiobol., és az egész anyaszent egy háznak, mindenkori szokásábol. ebben egészen meg egyeznek velünk aprotestánsok.

K Az anyaszent egy ház. miért tette a szombatnak meg szentelésit vasárnaprá?

F Mert a kristus vasárnapon támadot fel. és akor is kezdete el nyugodalmát. minek utánna anyit szenvedet volna válttságunkért. ugyan vasárnapon is szállot le a szent lélek az apostolokra. és az anyaszent egy házra. s. aug. apolog. 2. s. leo. epist 81. ad dioscorum. episc. alex:


2 Articulus
Miképpen kellesék. szentelni az Urnak napját.

K Mit kel csinálni. hogy meg szentelhesük. az urnak napját?

F Meg kel azon a napon magunkot tartoztatni, a szolgálat beli munkátol, és tsak a vallásnak dolgaiban kel foglalatoskodnunk. st. aug. epist 199. adjanua. Cap. 1.

K Mit értesz a szolgálatbéli. munkán?

F Minden féle vetket. minden kézi munkát. a melyet magának. vagy pénzért dolgoznak

K Miért szamlálod a vétket. a szolgálat béli munka közzé.?

F Mert az, az ördög hatalma ala. és ö rabságában vett minket mondgya a kristus joan 8. 34

K Nem lehet tehát semmi kézi munkát. tsinálni vasárnapon?

F Lehet mikor. a szükség vagy a közönséges jó kivánnya, de apásztoroknak engedelmivel. hogy ha a meg lehet

K Miért szükséges arra apásztoroknak engedelmek?

F Mert ök igazgatván a népet a lelki dolgokban. önékik is kel meg visgálni havagyoné szükségek vagy nincsen, a szabadságra. act. 20. 28.

K Miért mondád azt. hogy ha a meg lehet?

F Mert ha a meg nem lehetne, és a munka szorgos és szükséges volna, ollyankor lehetne dolgozni szabadság nelkül, is, mert azt el lehet gondolni, hogy ha a pásztorhoz folyamodhattak volna, arra szabadságot adot volna, de az illyenben nem kel magunknak hizelkedni.

K Miért tilttya az Isten a dolgot vasárnapon.?

F Mert a kézi munka meg nem egyezik azzal. amit az Isten kiván az emberektöl azon anapon?

K Az Isten miképpen kivánnya hogy az emberek tölttsék azt a napot?

F A vallásnak dolgaiban, az az. az ö tiszteletiben. és szolgálattyában. ez életben lévö sok szükség. és hivatal. azt meg nem engedvén. hogy egészen a hétnek minden napjait. a vallás dolgaiban tölthessék. az igasságos dolog. hogy leg aláb egy legyen. a melyet arra szentellyék.

K Mit kellesék tselekedni hogy az Isten szolgálattyában. lehesen tölteni azt a napot?

F A szent Misére. predikaciora. és vecsernyére kel el menni, imádkozni kel, jo könyvet kel olvasni. Istenes dolgokrol. gondolkodni jó tselekedeteket mivelni.

K Mikor vétenek ezen parancsolat ellen?

F Mikor vasárnap. dolgoznak szükség vagy szabadság nélkül. mikor az Isteni szolgálatokot el mulattyák., mikor a napot vendégségben. részegségben. játékban, tánczban. és más illetlen mulattságokban töltik.


Tizen Nyolczadik Rész
A Negyedik Parancsolatrol.


Elsö Articulus
Az Aláb valoknak a fellyeb valokhoz valo köteleségekröl.

K Mellyik a negyedik parancsolat.?

F. Tisztellyed Atyádot, és Anyádot. hogy hoszszu életü lehess eföldön. mellyet ate urad Istened ád tenéked:

K Mit foglal magában ez a parancsolat?

F Az aláb valoknak. a fellyeb valokhoz. és a fellyeb valoknak az aláb valokhoz valo köteleségeket.

K Miért szól csak az atyákrol, és az anyákról?

F Mert az atyák, és az anyák nevek alat, minden fellyeb valok értetnek. mivel ezeknek az aláb valojokat ugy kel szeretniek valamint a gyermekeket., az aláb valoknak is ugy kel szeretni, félni és tisztelni a fellyeb valokat. valamint az attyokat. a sido nyelven. az atya név. a gazdákra. mesterekre is illik. ez így lévén ez a parancsolat mind azokot is tekinti. a kik fellyeb valok másnál. az atyákot, anyákot, az edgy házi pásztorokot, a földes urakot. birákot, kereszt atyákot, tutorokot., a gazdákot. gazda aszszonyokot. az öregeket, erre valo nézve. a fiu név alá számláltatnak mind azok., kik mások kezek alat vannak

K. Micsoda a fiaknak, az atyokhoz, és anyokhoz valo köteleség.?

F. 1 Hogy öket tisztellyék és becsüllyék. 2 hogy öket szeresék. 3. tanácsokon járjanak. 4 nekik engedelmeskedgyenek 5 öket segittsék szükségekben, betegségekben, mind testi, mind lelki segittségel legyenek hozájok a menyiben töllök lehet. 6 fogyatkozásokot el szenvedgyék. 7. imadkozanak érettek, 8. jó erkölcsöket kövessék. 9 öket el temessék. 10. az utolso. akarattyokot végben vigyék.

K Hogy ha az atyák, vagy anyák. vagy más fellyeb valok ellenkezöt parancsolnának az Isten parancsolattyával. az aláb valoknak kellé ollyankor engedelmeskedni?

F Nem, mert inkáb kel engedelmeskedni az Istennek. mint sem az embereknek., mondgya szent péter. act. 5. 20.

K Mellyek a népnek, a pasztorokhoz valo köteleségi?

F 1 Hogy öket halgassa, és oktatásokot tisztelettel fogadgya, 2 a szenttségeket töllök fel vegye., 3. azö tartások iránt rendelést tegyen.

K Mellyek a népnek köteleségi, királyokhoz. fejdelmekhez.?

F. A nép tartozik az ö fejdelmének. szolgálattal. hüségel, engedelmeségel, adoval., imádkozni üdveségiért. orszagának, lelki és testi boldogulásáért. és tsendeségiért. matth 22. 21. rom 13. 1.

K Micsoda a népnek kötelesége. a fö Ispányokhoz, és a törvény szolgaltatokhoz.?

F Tisztelettel. becsülettel, és engedelmeségel tartozik nékik.

K Micsoda az iffiaknak köteleségek az öregekhez.?

F. A tisztelet, engedelmeség. és hogy gyengeségeket könnyen szenvedgyék,

K micsoda a szolgáknak köteleségek az urokhoz?

F. hogy öket hüségel szolgállyák. mint az Istent szolgalván. az ö személyekben, az ö joszágokot meg tarttsák. és kiméllyék, haragra ne indittsák.

K Micsoda a mester embereknek, munkásoknak köteleségek, azokhoz; kik öket dolgoztattyák.?

F. Hogy hiven dolgozzanak. a napot a dologban tölttsék, ne fogadgyanak olyat fel. amit nem akarnak végben vinni.

K Mícsoda az Aszszonyoknak a férjekhez valo köteleségek?

F. A szivesen valo szeretet. engedelmeség, hüség, segittség. vigasztalás.


2 Articulus
A fellyeb valoknak., az alattokhoz valo köteleségekröl.

K Micsoda a fellyeb valoknak, az alattok valojokhoz a köteleségek?

F. A szeretet., vigyázás. oktatás. parttyok fogás. segittség. jó példa adás. érettek valo imádság.

K Az Atyák. és Anyák. mivel tartoznak a gyermekeknek.?

F Hogy öket szeresék Istenért. és Isten szerént., őket táplállyák. ruházzák, és valamely jó rendben tegyék. öket tanittsák. vagy tanittassák. vigyázanak reájok. öket meg inttsék. szelidségel. némelykor keménységel; jó példát adgyanak nékiek, érettek imádkozanak.

K Micsoda a pásztoroknak a néphez valo köteleségek?

F Jó példát adgyanak nékik. öket segittsék, oktassák. és imádkozanak érettek., 1 tim 4 12. tit. 2. 7. act 6. 4.

K Micsoda a fejdelmeknek és a törvény szolgáltatoknak, a néphez valo köteleségek?

F Hogy anépet békeségben tarttsák, igasságot szolgáltassanak néki, a vétket meg büntessék., abotránkoztatásokot meg tilttsák, az Isten, az anyaszent egy ház. és az ország törvényeit véle meg tartassák. anépnek attyai legyenek.,

K Micsoda a Gazda embernek kötelesége. tselédihez, és a munkás emberekhez?

F Hogy hiven meg fizese amiben meg alkudot vélek. sokára ne halasza bérek meg fizetését. visellyen gondot reájok egésségekben. és betegségekben., vétkekröl meg fedgye, vigyázon az ö magok viselésekre., oktassa szerettel; bánnyék velek mint attyafiaival. házánál azt ne szenvedgye. ki sok intesi után. feslet életit meg nem akarja jobbitani.

K Micsoda a férjek köteleségek a feleségekhez?

F A szeretet, hüség, reájok valo gondviselés. segittség. kegyeségel valo bánás. és vigasztalás.

K Mire kel vígyázni a fellyeb valoknak tiszttségekben?

F Az Isten dicsöségire., a magok, és az alattok valojok üdveségire.

K Micsoda elmével kel parancsolni?

F Alázatos elmével, félelemel, meg emlékezvén arrol hogy emberek vagyunk, és hogy mennél felyeb emeltetünk. annal több számadásal tartozunk Istennek

K Micsoda jutalmat igér Isten azoknak, kik ezt a parancsolatot végben viszik?

F Örök életet., a melyet jelentette a hoszu élet a melyet az Isten igért a sidoknak. s. ambr. libr. de Benedict patriarch. cap. 1.

K Miképpen büntettetnek meg azok kik el mulattyák. azokot aköteleségeket a melyekröl szollottunk a kétt articulusban?

F Azon kivül. hogy a kárhozatra vetik magokot., ezen a világon is nagy büntetésekben esnek gyakorta


Tizen kilenczedik Rész.
Az ötödik parancsolatrol.

K Mellyik az ötödik parancsolat?

F Ne ölly.

K Mitt tilt ez a parancsolat?

F Hogy meg ne öllyük felebarátunkot a magunk hatalmából,. se néki roszat ne kivánnyunk. se ne árttsunk.

Azt mondám. hogy felebarátunkot. meg ne öllyük, mivel szabad meg ölni az oktalan állatokot szükségünkre, azt is mondám. a magunk hatalmábol, nem szabad meg ölni, mivel az ölés akor nem vétek., amidön igazságos hadakozásban arra közönséges hatalom adatik. vagy a mikor a birák törvény szerént meg öletnek valakit.

K szabadé valakinek magát meg ölni?

F Nem, és azok kik akarattal. magokot meg ölik, ezen parancsolat ellen vétenek.

K Hány féle képen lehet felebarátunknak véteni személyében.?

F Két féle képen. árthatunk, vagy testének. vagy lelkének.

K. Mikor ártunk felebarátunknak testiben?

F. Mikor ötett meg öllyük, meg sebesittyük, meg átkozuk. vagy karomollyuk avagy mikor reszesülünk azoknak vétkiben. kik ezeket mivelik.

K Mikor ártunk. felebarátunk lelkiben?

F Mikor ötet meg botránkoztattyuk. vagy néki rosz példát adunk

K Micsoda a botránkozás?

F. Az ollyan beszéd. vagy cselekedet., a mely rosz. vagy rosznak tettzik. leni. és a mely azért. alkalmatoságot adhat másoknak. hogy az Istent meg banttsák. tertul. libr. de vela virg. cap. 3

K Meg botránkoztathattyuk hát felebarátunkot ha szinte roszat nem tselekeszünk is.?

F Ha ollyat cselekeszünk, a mi csak láttzik is rosznak akor meg bottránkoztathattyuk felebarátunkat; ámbár az a cselekedet rosz ne légyen is magában, és akoron el kel magunkot attol vonni,. mert a cselekedet roszá válnék. abotránkoztatásért. ezt szent pál tanittya. 1 Cor. 8. 2. 1 thess. 5. 22.

K Hát ha felebarátunk meg botránkoznék vagy tudatlanságbol. vagy hamiságbol. az ollyan dolgon mely magában jo volna. szükségesé azt el hadni?

F Hogy ha a cselekedet nem csak jó. de még szükséges, és hasznos az Isten dicsöségire. végben kel vinni, és nem kel hajtani a botránkoztatásra. valamint akristus cselekedet, a ki is nem hajta arra hogy a farisaeusok az ö cselekedetin meg bottránkoznak vala matth 15. 14. hogy ha pedig a cselekedet, jó de nem szükséges., ollyankor arra kel vigyázni a mi leg hasznosab. az Isten dicsöségire. és a felebarát üdveségére., sz.pál azt mondgya hogy soha inkáb hust nem ennék. hogy ha azzal meg botránkoztatná attyafiát, szabad volt néki a hus étel. de azt el is hagyhatta, nem vétvén azal az Isten dicsösege, se a felebaráttya üdvessége ellen. 1 Cor. 8. 13.

K Tartozunké helyre hozni abotránkoztatást.?

F Igen is. igyekezvén azon. hogy a rosztol el fordittsuk. azt akit meg botránkoztattunk. és jó példát adgyunk néki. más képpen félhetünk arettentö itélettöl. a kristus azt mondgya hogy jóbb atengerben vettetettni, mint sem aleg kissebet is meg botránkoztatni. matth 18. 6.

K Mit parancsol az Isten az ötödik parancsolatban?

F Hogy felebarátunkat szeresük. néki jó példát adgyunk, minden jót kivánnyunk és szerezünk néki. tehettségünk szerént. békeséges türök legyünk. tsendesek. és mindenkor készek a meg bocsátásra.


Huszadik Rész
A hatodik Parancsolatrol

K Mellyik ahatodik parancsolat?

F. Ne paráználkodgyál.

K. Mit tilt az Isten ebben aparancsolatban?

F Minden tisztátalan vétket. és mind azt, ami arra vihet.

K Micsoda állapotok véhetnek a tisztátalanságra?

F. A henyélés, a lágy. és tunya élet. a torkosság. a tancz. a rosz könyvek, énekek, a szemérmetlen öltözet. a kendözés, és más egyéb haszontalan ékeségek, a melyek tsak a tettzésért. vannak két féle személynek. egy másal valo nagy nyájaságok.

K Mit hágy nékünk az Isten ebben a parancsolatban?

F Hogy tisztaságban éllyünk, és azt kövessük a mi arra vezethet

K Micsoda a tisztaság.?

F Ez ollyan jó erkölcs. mely el távoztatt minket ahelytelen szeretettöl.

K Vagyoné egy nehány féle. tisztaság?

F Vagyon. ugy mint a szüzek tisztasága. az özvegyek. és a házasok tisztasága.

K Miben áll. a szüzek tisztasága?

F A minden kori tisztaságban valo életben.

K Miben áll az özvegyek tisztasága?

F Hogy a tisztaságot meg tarttsák. és meg tartozkodásban éllyenek, mind addíg valamég özvegységben maradnak.

K Miben áll. a házasok tisztasága?

F Hogy szentül éllyenek a házaságban, és annak szabadságával. Isten szerént éllyenek, ne hadgyák magokban uralkodni a rosz kivánságot.

K Hogy lehet minden féle renden lévönek a tisztaságban élni,

F El kel a vétekre vivö alkalmatoságot kerülni. az imádságot és a böjtölést szeretni,. gyakorolni a szenttségeket, gondolkodni a halálrol, és örökké valoságrol,


Huszon egyedik Rész.
A hetedik parancsolatrol.


Elsö Articulus
Hogy hány féle képen lehet a más joszágát el foglalni

K Mellyik ahetedik parancsolat?

F Ne orozz. ne lopj.,

K Mit tilt az Isten nékünk ezen parancsolat által?

F Hogy el ne vegyük. se meg ne tarttsuk a más. joszágát. igasságtalanul. se kárt. ne tegyünk felebarátunknak joszágában.

K hány féle képpen lehet amásét el venni igasságtalanul?

F Azt el lehet venni lopva., tsalárdságal., eröszakal., ez avétek sokal közönségeseb, mint sem gondollyák. és minden féle renden lévök közöt. kevesen vannak ollyanok kiknek részek nem volna ebben a vétekben

K Az aszszonyok a gyermekek és a tselédek, miben vétkesek rend szerént. a lopás iránt. a gazda emberek házainál?

F mikor a gazda hire nélkül, a házhoz tartozando valami joszágot el vesznek,. vagy másnak adnak

K A kalmárok. kereskedök mikor. vétkesek a lopás iránt?

F Mikor hamis mértékel és fontal élnek. mikor rosz portékát adnak el a jó helyet; mikor a vévönek látván szükségit, vagy tudatlanságát. drágábban tarttyák árujokot mint sem a mint kellene., mikor valamely tsalárdságal élnek. mikor monopoliumot tsinálnak.

K Mit hivsz monopoliumnak?

F Azt. mikor valaki egy féle. árút. vagy portékát. mind meg veszi, hogy azt azután. drágán adhassa el.

K A törvény szolgáltatok mikor vétkesek alopás iránt?

F Mikor nem szolgáltattyák. jól. és gyorsan az igasságot., mikor azt fizetésért szolgáltattyák. mikor csak az ajándékot tekintik,. mikor hamis birságot vetnek valakire., mikor az alattok valo tiszteknek meg engedik hogy a szegényekel igasságtalanul bánnyanak.

K A törvénykezök. mikor vétkesek alopás iránt?

F. Mikor hamisan törvénykednek., mikor valamely tsalárdságbol a törvénykezést meg hoszabittyák.

K A prokátorok és más igasság szolgaltato tisztek. mikor vétkesek a lopás iránt?

F Mikor több fizetést kérnek mint sem kellene. mikor a kétt részt. szükség nélkül nagy költtségben vetik. mikor tanácsokal. valamely káros állapotban ejtik. luk. 3. 13. st aug. epist 54 ad macedo.

K A mester emberek közül. kik veszik el a másét hamisan.?

F Azok kik drágán fizettetik munkájokot, azok kik. a napot egészen munkában nem töltik, kik el titkollyák. vagy el cserélik. a mit kezekben adtanak

Hogy pediglen. a más joszágának. annyi sok. féle hamisan valo el vételiért ezen vétekben ne essünk, emlékezünk meg minden tselekedetinkben. ezekröl. a drága szokrol. ne tselekedgyed azt másokal. a mit nem akarnád. hogy mások cselekedgyenek veled. tob. 4. 16. matth. 7. 12.


2. Articulus
Az usorárol.

K A gazdagok míkor vétenek az lopás iránt?

F Mikor a szegényeket le nyomják. mikor usorára költsön adnak.,

K Micsoda usorára. költtsön adni?

F Mikor valaki költtsön ád valakinek, hogy a költtsönt haszonnal vegye viszá. st aug. supr ps 36. 5. 3. n. 6.

K Az usora meg vagyoné tiltva?

F A meg vagyon tiltva. a térmészetnek. az Istennek., és az anyaszent egy háznak törvényetöl: deut. 23. 19. ps. 14. 1. 5. luk. 6. 14. Conc. nicae. Can. 18.

K Soha sem szabadé interest venni a költtsön adot pénzért.?

F Az egyébkor nem szabad, hanem a mikor a költtsön valamely kárt okozhat, vagy valamely hasznot vesztenek el. azért.

K szabadé ollyankor interest venni, mikor a Capitális summa veszedelemben forog?

F A meg vagyon tiltva, hogy ha a veszedelem együt jár a költtsönnel, és ha az adás. adosan marad; de szabad ollyankor hogy ha az ados magára. veszi és felel a veszedelemröl.

Magyarázat.

Vagyon ollyan veszedelem, mely edgyüt jár. a költtsönel. példának okáért. én költtsön adok egy ollyan embernek a kinek a dolgai nem jó renden folynak. vagy is egy szegénynek. valo hogy veszedelemben forog a pénzem, hogy ha ez a veszedelem elegendö ók volna az interes vévésre., ugy lehetne usorat venni a szegényektöl is. a mely mind meg vagyon tiltva, mind égre kiáltó vétek volna, tehát a mind usora, mind pedig vétek. azért kivánni az interest hogy a pénzem veszedelemben forog. mivel soha ugy költtsön ki nem adhattyuk pénzünket, hogy azt ne lehesen félteni eVilágon lévö sok változo és bizonytalan dolgok miat.

K Mit kel tekénteni a költtsön adásban?

F Azt hogy eleget tehessünk a felebaráti szeretetnek. és a baráttsági köteleségnek, valoságos usorás az, aki csak. a gazdagulást tekinti a költtsön adásban. szabad viszá kérni a koltsönt, és a kárt. melyet azért szenvedtek. de nem annál többet, akár mely szép szint adgyunk az usorázásnak az emberek elött. de az Istent meg nem lehet tsalni.


3 Articulus.
A más ember joszágának igasságtalanul valo meg tartásárol.
és más egyéb károkrol melyeket másoknak okozhatnak

K Kicsodák azok. kik a más joszágát igasságtalanul meg tarttyák?

F. 1. Azok kik meg nem fizetik adoságokot, de a mi még nagyob, kik tselédeknek., és a munkásoknak fizetéseket meg tarttyák. 2 azok kik hejában valo költtségek miat, a költtsönt meg nem fizethetik. vagy annak meg fizetésit sok idökre halogattyák. sok hamis álnokságokal., 3. Azok kik azálogat meg tarttyák. 4. Azok. kik minek utánna valamely joszágát, birták. volna másnak, vagy annak gondviselöi lettek volna., valamint a tutorok. udvarbirák, tisztartok. igazán arrol számot nem adnak. 5. Azok kik midön valamely el veszet joszágot találnak, azt viszá nem adgyák. nem is tudakozodnak felöle. hogy kié lehetett.

K kicsodák azok. kik másoknak kárt tésznek.?

F Három féle képen lehet másnak kárt tenni. 1. mikor a másét el veszük, vagy meg tarttyuk., 2. mikor kezünkben lévén a más joszága, azt el hagyuk pusztulni, vagy veszni. vagy el rontani,. 3. mikor részesülünk a lopásban, vagy a kártevésben.

K Miképpen részesülünk. a másnak tett kárban.?

F két képen lehet abban részesülni. 1. mikor azt okozuk. 2. mikor azt meg engedgyük: noha azt meg gátolhatnok.,

K Miképpen okozunk kárt másnak?

F Mikor parancsolatot, segittséget, tanácsot adunk akár tévésre. mikor ellene állunk annak. a ki akár tévést meg akarna gátolni.

K kicsodák, azok. kik meg engedven a kárt; a kár tevésben részesülnek?

F A cselédek, kik látván az uroknak károkat. azt néki tudtára nem adgyák. a birák. kik meg engedik a lopást. huzást, vonást, és mind azok. kiknek a közönséges jora kellene vigyázniok, és akik a kár tételeket el szenvedik, és el halgattyák.


4. Articulus
A más joszágának viszá adásárol.

K Mikor felebarátunknak valamely kárt tettünk. mivel tartozunk néki?

F Hogy azt néki meg fizessük. vagy viszá adgyuk.

K Micsoda joszágot kel meg fizetni vagy viszá adni?

F Azt a mellyet el vettünk. és meg tartottunk, ugy a kárt is amelyet néki okoztunk,

K Tartozunké viszá adni ugyan azt amit el vettünk?

F. Igen is, hogy ha az ollyan állapot hogy visza lehesen adni. hogy ha pedig az nem Iehet, meg kel fizetni. igazán.

K Elegendöé azt viszá adni amit el vettünk.?

F. Még azon kivül. le kel néki tenni mind azt a kárát. a melyet érettünk szenvedet.

K. Hát ha abban nincsen modunk hogy viszá adhasuk. a mit el vettünk.

F Azt adgyuk viszá ami lehet.

K Hát ha semmink nincsen.?

F. Tegyük fel magunkban hogy mindent viszá adunk, mihent abban modunk lészen.

K Kinek tartozunk viszá adni azt. a mit el vettünk,

F Annak akitöl elvettük, vagy holta után. annak maradékinak.,

K Hát ha nem találhattyuk meg a joszágnak urát. vagy annak maradékit. mit kel csinálni?

F. A szegényeknek kel osztogatni az el vett joszágot., hogy had imádkozanak azért a kijé volt de elöször értelmes emberektöl kel tanácsot kérni.

K Mikor kel viszá adni a másét?

F. Mindgyárt mihelyt lehet., mert másképpen vétkeznek.

K Mit parancsol az Isten nékünk a hetedik parancsolatban.?

F Hogy ugy bánnyunk felebarátunkal valamint magunkal. és hogy jól tegyünk véle szükségiben..


Huszon kettödik Rész
A Nyolczadik parancsolatrol.


Elsö Articulus
A hamis tanu bizonyságrol. és a hazugságról.

K. Mellyik a nyolczadik parancsolat.?

F Ne mondgy felebarátod ellen hamis tanu bizonyságot.

K Ebben a parancsolatban. mit tilt nékünk az Isten?

F A szoval, vagy gondolattal valo igasságtalanságot.

K Hány féle képpen árthatunk felebarátunknak?

F Ött féle képpen, 1 hamis bizonyságal. 2. hazugságal. 3 gyalázásal. 4. hizelkedésel. 5. bal itelettel.

K Micsoda a hamis tanu bizonyság?

F Mikor a törvény szék elött. az igazság ellen bizonyitnak valamit.

K Mitt kell cselekedni, mikor hamis bizonyságot tettek valaki ellen?

F Helyre kel hozni akárt. mellyet tettek felebaráttyoknak [felebaráttyok nak], de sött még. viszá is kel mondani a mit mondottak. ha másképpen nem lehet.

K Micsoda a hazugság?

F A gondolat ellen valo beszéd.

K szabadé némelykor hazudni?

F Nem. ahazugság mindenkor vétek., akár micsoda féle állapotban. sött még nem is szabad el szinelni a hazugságot, valamely két értelmü szokal.

Magyarázat

A Aequivocum. ollyan szó. a melynek két értelme vagyon., a mellyel mást akarok meg értetni, nem azt a mit gondolok, nem is azt a mint más érti., a szónak bé vett szokása szerént., a restrictio mentalis: mikor az elmémben ollyan értelmet teszek fel. a melyet meg nem magyarázom., azért hogy a beszédben meg tsalhassak mást, ugy mint. azt kérdik töllem, ha halgattamé misét. azt felelem hogy halgattam., én azt értem azon. hogy halgattam de tegnap.. holot azt akarják meg tudni töllem. ha ma halgattamé. én azt jol látom hogy a feleletem meg tsalta azt aki kérdezet; ezt hiják tehát restrictio mentálisnak., mind e. mind az aequivocum vétek, mert hazugság. mert valamikor mást akarnak meg értetni másal. nem azt a mit gondolnak., a hazugság. st aug. de mendacio Cap 3.

K Hát ha jovára akarjuk meg tsalni felebarátunkot a hazugság szabadé ollyankor?

F Nem. mert nem kel roszat cselekedni. hogy abbol jó következzék. ezt szent pal el végezte. rom 3. 8. s. aug.ibid.


2. Articulus
A Rágalmazásrol.

K Micsoda a rágalmazás?

F. Midön roszat mondanak valakirol.. amely gyalázattyára igyekezik.

K Micsoda nevet adnak még arágalmazásnak.?

F Ha a nem igaz amit más ellen mondunk, a káromlás. ha pedig igaz. az ember szollás. de az ember szolláson; minden féle. rágalmazást is értenek.

K Hány féle képen lehetünk ember szollok?

F ött féle képen. 1. a midön a más rosz tselekedetit nagyra terjeszük. 2. mikor azt ki nyilatkoztattyuk, ha titokban volt. 3 mikor a más jó tselekedetit. roszra magyarázuk, 4. mikor azt kedvetlenül dicsérjük. 5. még halgatásunkal is lehet mást meg szollani; mikor csak azért halgatunk, hogy mások felebarátunk kissebségire magyaráza halgatásunkat.

K Nagy véteké. a rágalmazás., vagy az ember szollás?

F Mind ezek igen nagy vétkek, mert meg foszttyák. felebaratunkot becsületitöl. és a mennyeknek kapuját elöttünk bé zárják. 1 Cor 6. 10.

K Nagy véteké arágalmazást. vagy az ember szollást halgatni?

F Igen is. hogy ha azt hamiságal vagy gyönyörüségel halgattyák

K Mit kel tselekedni mikor mást hallunk rágalmazni?

F Azt, meg nem kel engedni ha lehet. a pedig két keppen lehet meg, 1. az ember szollást félben kel hagyatni, ha arra hatalmunk vagyon 2. abeszédet másra kel forditani. 3. nem kel ollyankor szolni. és szomoru ábrázatot kel mutatni., 4 el kel onnét menni ahol rágalmaznak, ha lehet

K Mivel tartoznak az ollyanok, kik másokra bestelen hirt költenek?

F Hogy öket meg kövessék, szavokat viszá mondgyák. becsületeket helyre hozák.

K Hát mikor az ember szollásban igazat mondottak,?

F ollyankor. nem kel visza vonni szovakot, mert. a hazugság nem szabad. de tartoznak, minden jó uton modon, becsületit viszá hozni másnak,

K szabadé. azokat rágalmazni, és meg szollani, a kik felöllünk roszat beszélettek

F soha nem szabad, roszért. roszal ftzetni. jót kel kivánni és tselekedni azokal. kik velünk roszul bánnak., és imádkozni kel azokért. kik minket gyaláznak, és üldöznek. matth. 5. 44.

K Mindenkor véteké mikor roszul beszéllünk más felöl?

F Lehetnek ollyan alkalmatoságok, mellyekben nem vétek, sött még a felebaráti szeretet kötelez arra. 1. mikor a dolog bizonyos és nyilván valo. akor nem rosz arrol beszélni. tsak hamiságal ne légyen a beszéd. és legyen valami haszonra. 3. mikor másnak valamely rosz szándékát., vagy tselekedetit meg mondgyuk valakinek. azért hogy attol magát meg örizze, mivel nem kel avétkesnek becsületit. meg tartani, az ártatlannak kárával. 3 míkor okoságal meg mondgyuk másnak rosz tselekedetit. egy ollyannak, aki azt meg orvosolhattya, és arrol tehet


3 Articulus
A hizelkedésröl. és a vakmerö itéletröl

K Micsoda a hizelkedés.?

F Ez ollyan dicséret. mely nem igazán valo. szines. és mód nélkül valo.

K A hizelkedés véteké?

F. Igen is, mert ollyan hazugság, mely másnak kárt tészen.

K Miben tészen kárt másnak ahizelkedés?

F Abban hogy neveli kevélységit. rosz erkölcsit, fogyatkozásit táplállya, erösitti.

K Micsoda a vakmerö itélet?

F Az ollyan itélet. mely másnak ártalmas, és a melynek helyes oka nincsen.

K Micsoda külömbség vagyon agyanakodás, és a vakmerö itélet közöt?

F Roszul itélni más felöl. a, mikor elménkben bizonyosnak tartyuk hogy fele barátunk roszat cselekedet, agyanakodás. a. mikor aroszrol kételkedünk, azt bizonyosnak nem tarttyuk

K véteké mindenkor. roszul itélni, és gyanakodni másrol?

F vétek., hogy ha azt vakmerö képpen Cselekeszik; de jó. hogy ha igasságal. és szeretettel cselekeszik. matth 7. 1. luk. 6. 7.

K kicsodák azok, kik jó végre roszul itélnek, vagy gyanakodnak más felöl?

F. A fellyebb valok., akik tartoznak az alattok valojokra vigyázni, akik is tarthatnak attol hogy valamely rosz állapotban ne legyenek, akik azért gyanakodnak alattok valojokrol, hogy jobban meg üsmerjék. öket, vagy hogy ne árthassanak másoknak, de igen kel vigyázni, mert sokszor ahamiság. irigység. a felebarati szeretetnek palásttya alá veszik magokat.

K Mit parancsol az Isten ebben a nyolczadik parancsolatban?

F Hogy mikor beszéllünk, mindenkor igasságot mondgyuk. aztot szeresük is. mert az Isten igazság. 2. Mikor a Birák. vagy más fö tisztek elött vagyunk, igazságal. és világosan kel meg felelni arra, a miröl kérdeznek., 3 jora kel mindenkor magyarázni. amenyiben lehet masoknak beszédit. és cselekedetit. s. aug. supr ps 147.


Huszon harmadik Rész
A kilenczedik parancsolatrol.

K Mellyik a kilenczedik parancsolat.?

F Ne kivánnyad a te felebarátodnak feleségét.

K Mit tilt eza parancsolat?

F A házasag törésre valo gondolatokot., kivánságokot, és más egyeb tisztátalan vetkeket., a melyekröl szóllottunk a hatodik parancsolatban.

K Vagyoné valami külömbség a tisztátalan cselekedetnek gondolattya, és kivánsága közöt?

F vagyon. agondolat az elme eleiben terjeszti a tisztátalan dolgot. akivánságot pedig követi az akarat, avégben vitelre

K A rosznak kivánsága véteké mindenkor?

F Igen is, mert magaban foglallya a rosz cselekedetre hajlando akaratot., ugyan ez is tselekeszi avétket. mivel a szivböl, az az, az akaratnak valo engedelemböl. származik minden vétek, mondgya a kristus. matt 15. 19.

K A rosznak gondolattya véteké?

F Vétek hogy ha az akaratnak. abban része vagyon

De ha arosz gondolatokat nem hogy kedvelnök, de még utállyuk, és ha azokra alkalmatoságot nem adunk, söt még elménkböl is ki vettyük, ollyankor nem hogy vétek volna. de söt még érdemet okoz.

K szabadé a más feleségit házaságra kivánni. hogy akor el vegye mikor özvegységre jut?

F Ez a kivánság vétek, mert rend ellen valo. és igen veszedelmes, mert vagy az házaság törésben. vagy valamely tisztátalanságban ejti azt. a ki illyen kivánságot tart magában.


Huszon negyedik Rész
A Tizedik Parancsolatrol.

K Mellyik a tizedik parancsolat?

F Ne kivánnyad ate felebarátodnak se házát, se szolgáját. se szolgálo leányát. se ökrét, se szamarát. se semminému marháját.

K Mit tilt eza parancsolat.?

F A hetedik parancsolatban az Isten tilttya igasságtalanul. el venni vagy meg tartani a más joszágát. ebben tilttya hogy azt csak kivannyuk is felebarátunk kárával.

K Miért mondád felebaratunk kárával?

F Mert a nem tilalmas felebarátunknak joszágát kivánni: és magunkéva tenni. igaz és jó uton modon. és az ö akarattyábol, mivel mikor valamely házat. vagy földet. vagy más féle állapotot veszünk, a nekünk meg tetzvén. meg kivánnyuk. és ugy veszük meg.

K kik vétenek ezen parancsolat ellen.?

F A kalmárok, kereskedök, kik a drágaságot kivánnyák. hogy meg gazdagodhassanak, 2. A hadi emberek, kik a hadakozást kivánnyák. nem a haza jóváért, hanem hogy foszthassanak, prédálhassanak, 3. a doktorok kik a betegségeket kivánnyák. 4. a prokátorok kik a perlekedést kivánnyák. 5. a fiak, kik oly nyomorultak. hogy attyoknak halálát kivánnyák, azért. hogy a joszágot birhassák, egy szoval mind azok., kik a mások szerencséjit., becsületit,. érdemit. irigylik és kivánnyák.

K Mit parancsol az Isten ezen utolso parancsolatban?

F Hogy minden kivánságinkban. ahitett tekinttsük, és az okoságot

K Miböl erednek a rosz kivánságink?

F. A testnek kivánságábol, a szemnek bujálkodásábol, és az életnek kevélységéböl. az az. agyönyörüsegnek, tiszteletnek. gazdagságnak, szeretetitöl

K Mit kel cselekedni hogy meg lehesen zabolázni a kivánságot?

F Az Istenhez kel kapcsolni magunkot mert ö adgya az örökös és valoságos jót. csak egyedül. ötet kel szeretni. és mindent ö érette.

K Az Isteni szeretetböl áll tehát az egész vallás.?

F Igen is,. a keresztenységben, minden csak az Isteni szeretetre vigyáz. mert nem lehet, se hinni, se reménleni az Istenben amint kell., ha ötet nem szeretik., a hit, reménség. és a szeretet, mindent magaban foglal.

K Miért akarta Isten törvényével rendben venni az emberek kivánságit?

F. Három fö ókból, 1. hogy meg mutassa azzal. hogy ö láttya és visgállya a sziveket, és hogy azö törvénye fellyeb valo az emberek törvényénél. a mely csak a külsö dolgokrol tehet rendelést. 2 hogy még a kezdetiben irttsa ki avétket, mivel a kivánság. kezdete a véteknek.. 3. hogy senki magának nehizelkedgyék. azzal hogy ártatlan, amidön vétkes cselekedeteket nem cselekeszik., mivel csak egyedül. a kivánságokért is. avétekben, és az Isten haragjában eshetünk. rom. 8. 27. matth 15. 19. matth 5. 28.


Huszon ötödik Rész.
Az Anyaszent egy háznak parancsolatirol. közönségesen.

K Az Anyaszent egy háznak vagyoné arra hatalma hogy nékünk valamit parancsollyon?

F A kristustol vette azt a hatalmat. és tartozunk néki engedelmeskedni. matth 18. 17.

K Nem elégé az Istennek engedelmeskedni?

F Az Isten azt parancsollya hogy engedelmeskedgyünk. az anyaszent egy háznak., tehat az Istennek nem engedelmeskednék az., az ki. az anyaszent egy háznak nem engedelmeskednék.

K kicsodák. azok kik törvényt szabnak az anyaszent egy házban?

F A kristus pásztorokot rendelt az anyaszent egy ház igazgatására, tehát nékik kel törvényt csinálni, és a hiveknek, engedelmeskedni kell. act 20 28 hebr 23 17

K Meg bizonyithatodé azt az Evangyéliumbol?

F Igen is meg. a kristus azt mondotta az apostolinak. és az apostoliban., minden pásztoroknak, hogy aki titeket halgat, engem halgat. a ki titeket meg vett, engemet vett meg. luk 10. 16.

K Láttyuké azt. hogy az apostolok az Isten parancsolatin kivül. más parancsolatokot is adtanak volna.?

F Igen is. Az apostolok esze gyülvén. jérusálemben. meg tilták ahiveknek. a vérnek, és a fulva holt állatnak ételét, Tetszék a szent léleknek,. és minékünk. mondák az Apostolok. hogy. &c. act. 15. 28

K Mitt hosz ki ebböl?

F. Azt hozom, hogy az anyaszent egy háznak szava. a szent Léleknek szava. és hogy az anyaszent egy házon áll ollyan törvényt szabni. amicsodást szükségesnek láttya lenni. eki tettzik mind annyi sok Conciliumokbol., a protestánsok is meg egyeznek azon hogy az anyaszent egy ház tehet rendelést. amelynek engedelmeskedni kell.

K Nagy véteké az anyaszent egy háznak nem engedelmeskedni.?

F Igen is. mivel akristus azt mondgya. hogy ugy fognak azokal bánni. kik az anyaszent egy háznak nem engedelmeskednek. valamint. apogányokal. és a publikánusokal. matth. 18. 17.

K Az anya szent egy ház miért ád parancsolatot fiainak?

F. Azért. hogy az áitatoságnak némely külsö cselekedetit rendben vévén. az Isten parancsolatit. az által. könnyebben végben vihessék, 2. hogy meg mutassa idejét, és modgyát. az Isten parancsolatinak végben vitelire.

Magyarázat

Hogy jobban meg lehesen érteni ezt a feleletet. két vagy három példát hozok elö.

Mi tartozunk azal hogy gyakorta elö számlállyuk elménkben. az Isten jó téteményeit. hogy az örök életnek kivánását. magunkban fel gerjeszük, hogy a szentek dicsöségit meg tekintvén, öket kövessük. ugyan ezen okokbol is rendeltettek az innepek. amint ezt még jobban meg láttyuk.

Tartozunk az Isten parancsolattya szerént. hogy ö néki külsö tiszteletet adgyunk, és minden héten egy napot meg szentelni. és azt az Isten szolgálattyában tölteni., az anyaszent egy ház, hogy ezt a köteleséget végben vitesse velünk, azt parancsollya. hogy vasárnapokon. és innep napokon. a szent misét el ne mulasuk, mivel ez a szent áldozat. leg föveb része avallás béli cselekedetnek

Tartozunk, Communikálni. és halálos vétkeinket meg gyonni. a mint ezt meg fogjuk mutatni. mikor az oltári szenttségröl, és agyonásrol. fogunk szollani. az Anyaszent egy ház idött szabb ezekre. azért. hogy a hivek végben vigyék ezeket a köteleségeket

Végtire, tartozunk azal. hogy a testet sanyargasuk, és a szolgálat alá vessük. szent pal mondása szerént., némelykor tartozunk böjtolni is. valamint a kristus mondá. a farisaeusoknak., hogy az ö tanitvánnyi böjtölni fognak menyben menetele után., hogy pedíglen ezeket anagy köteleségeket végben vigyük. az anyaszent egy ház nékünk, böjtököt és abstinenciákot parancsol tartani:

Ezekböl meg láthatni tehát. hogy az anyaszent egy ház parancsolati. csak arra. valok. hogy idöt. és modot szabjanak. az Isten parancsolatinak végben vitelére.

K Mellyek az anyaszent egy ház parancsolati?

F. Rend szerént. csak hat parancsolatokot. számlálnak. a mellyek közönségesen minden renden lévö hiveket illetik.

Az Elsö azt parancsollya, hogy meg szentellyük, a bé vett Innepeket. A masodik. hogy Misét halgassunk vasárnapokon, és innep napokon. A harmadik,. hogy leg aláb. egy szer esztendöben a magunk pásztorához gyonni el mennyünk. A negyedik. hogy leg aláb. egy szer esztendöben. husvét napján az ur testét. magunkhoz vegyük. Az ötödik, hogy a kántort. vigiliakot, és a nagy böjtöt. meg böjtölyük, A hatodik, hogy pénteken. szombaton hust ne együnk.

Rend szerént. ezen versekel mondgyák el a hat parancsolatokat.

1. Innepeket meg szentellyed,
Dolgot, s’ henyéllést kerüllyed.
2. Misét halgass vasárnapon.
Ugy az több innep napokon.
3. Esztendöben. egy szer menni.
El ne mulasd vétked gyonni,
4. Teremptödnek testét vegyed,
Buzgon husvétkor azt egyed.
5. Cantort, vigiliát, meg böjtöllyed,
Nagy böjtben a hust kerüllyed.
6. Péntekeken, hust ne edgyél.
Ugy szombaton. cselekedgyél.


Huszon hatodik Rész
Az Anyaszent egy ház Elsö parancsolattyárol.


Elsö Articulus.
Közönségesen az Innepekröl.

K Mellyik az anya szent egy ház elsö parancsolattya

F. Innepeket meg szentellyed. dolgot, henyelést kerüllyed.

K Mit parancsol ezek által. az anyaszent egyház?

F Hogy meg szentellyünk bizonyos innepeket. valamint a vasárnapot

K Miképpen kel meg szentelni az innepeket?

F A szolgálot béli munkát el kel kerülni. fö képpen a vetket. 2. nem a henyélésben. hanem az Isteni szolgalatban kel tölteni azokot a szent napokot

K Meg tiltani az innep napokon valo dolgozást. nem ellenkeziké ez, az Isten parancsolattyával aki azt mondgya, hogy hat napon dolgozál, a hetedíkén meg nyugodgyál.?

F Nem. mert ezek a szok nem tesznek egyebet hanem hogy, a rend szerént valo hétben. hat nap rendeltetet a munkára. és egy a meg szentelésre. de ezek aszok. nem rekesztik ki aköteleséget., amelyel tartoznak a szolgálat béli munkátol meg szünni. az innep napokon. a melyek rend kivül vannak a hétnek folyásában.

K Miért magyarázod eszerént ezeket a szokot?

F Az Isten maga magyarázta eszerént. e kitettzik az Exodusbol., 12. 16. 23. 14. Mivel azt láttyuk ebben a könyvben. hogy a midön valamely héten innep napok estenek, azokon a napokon: ugy meg volt tiltva a munka. valamint a szombat napján. Mojses sok innepeket hagyot a sidoknak a melyeken a dolog meg volt tiltva. levit 23. deut 16.

K Az anyaszent egy háznak vagyoné hatalmában. hogy ollyan innepeket rendellyen, amelyeken ne legyen szabad dolgozni?

F Ha a sidó anyaszent egy háznak volt arra hatalma. a keresztény anyaszent egy haznak nagyob vagyon

K Honnét mutatod azt meg hogy a sido anyaszent egy háznak volt arra hatalma

F A szent irásbol. a melyben láttyuk hogy egy nehány innepeket rendelt volt a törvény ki adása után. az Evangyéliumbol láttyuk. hogy a kristus el ment a templomban. az ollyan innepre. ugy mint a templom dedicatiojára, melyet a synagoga rendelte vala a makabaeusok idejében. 4.59. joan 10.22. Ester. Cap 9. judith. 31. 2. makab. 15. 36. 37.

K Az anyaszent egy házban kiknek. illik.az innepek szentelésit meg parancsolni.?

F A Pápának,. a püspököknek, akiket az Isten arra rendelte. hogy az anyaszent egy házát igazgassák. valamint szent pál mondgya, act 20. 28.

K kik rendelték azokot az innepeket amelyeket mostanában üllenek?

F Némellyeket az apostolok rendelésiböl. vettük. illyenek leg többire. akristus innepei, némellyeket azutan rendelte. vagy vette bé az egész anyaszent egyház. némellyeket pedig apüspokök. rendelték a magok püspökségében.

K Tartozunké ugy meg szentelni ezeket az utolsokat. valamint az elsököt?

F Igen is tartozunk, mind egyikét, mind a másikát meg szentelni. és ahoz arendhez alkalmaztatni magunkot, a mely rend tartatik abban a püspökségben, a melyben vagyunk

K Miért tartozunk abban apüspökségben lévö szokáshoz alkalmaztatni magunkot a melyben találkozunk.?

F Mert akár hol. legyünk. mindenüt jó példát kel adni, a több hivekel. egyenlö szokást kel tartani., és engedelmeskedni a pásztoroknak., akiknek illik, kinek kinek a maga püspökségében. el rendelni az Isteni szolgálatnak modgyát. és idejét. hebr. 13. 17. s.aug.epist. 119. ad janua.

K Miért rendelték az innepeket?

F Az Isten tiszteletire. és hogy a hiveket oktassák.

K Az anyaszent egy ház miképpen tiszteli az Istent az innepekel.?

F A vallásnak leg fövebb titkainak szentelésivel. a Boldogságos szüz., vagy a szentek. emlékezetinek meg ujjitásával., akikben az Isten leg inkáb mutatta ki ajándékit. és amelyekért az Istennek hálákot ád az anyaszent egy ház.

K Az anyaszent egy ház. miképpen oktattya a hiveket az innepek által?

F Elméjekre adván. a hitnek leg föveb titkait. vagy leg nevezeteseb cselekedetit a szenteknek,

K Mellyek azok a külömb féle innepek., mellyeket az anyaszent egy ház parancsollya ülleni?

F Az anyaszent egy ház. némely innepeket szentel. a szent háromságnak tiszteletire. akristus tiszteletire., a Boldogságos szüz az Angyalok., és a szentek emlékezetire. és a templomok meg szentelésinek emlékezetire.

K Miképpen lehet hasznosan szentelni azokat az innepeket?

F Elmélkedni kel azokrol atitkokrol a melyeket tisztel azokon a napokon az anya szent egy ház., vagy is a szenteknek azon jó erkölcsiröl. a melyeket elönkben adgya hogy kövessük, azokon a szent napokon., szent dolgokban foglalatoskodgyunk.


2 Articulus.
Különösön az innepekröl. leg elöbször. a szent
Háromságnak Innepéröl.

K Mikor szenteli az anyaszent egy ház. a szent Háromságnak innepét?

F Minden napon. de fö képpen vasárnapokon., és ugy szolván. a szentek innepei, a szent háromságnak tiszteletére szenteltetnek., mind azon által. mint egy ött száz esztendötöl fogvást. az anyaszent egy ház. bizonyos napot rendelt ennek a titoknak. tiszteletére, a mely nap szent Háromság vasárnapjának neveztetik. némely anyaszent egy házakban, kéttszer üllik ezt az ünnepet. ugy mint pünkösd után valo elsö. és utolso vasárnapon.

K Miért mondád azt. hogy mindenik nap a szent Haromságnak tiszteletére rendeltetett.?

F Azért hogy akár mely napon. akár mely innepen. tsak egyedül. az Isten, három személyében imádtatik. és dicsöitetik.

K Mit kel tsinálni a szent haromság napján?

F Az Istent a három személyben imádni kel, meg kell magunkot aláznunk az ö hatalma alatt. és gondviselése alá kel magunkot ajánlani.


3 Articulus
A kristus Jesus fogantatásának innepéröl. melyet
gyümölts óltó Boldog Aszszony napjának nevezik.

K Mellyek a kristus Innepei?

F. Azö fogantatása. születése. környülmetéltetése. epiphania. a templomban valo bé mutattatása. szenvedése. temetetése, menyben menetele, a szent Léleknek le szállása, és Ur napja.

K Mikor szentelik az ö fogantatásának innepét?

F Martiusnak huszon ötödik napján. gyümölts óltó Boldog Aszszony napján. s. aug. libr. 4. de Trinit. Cap. 5.

K Miért nevezik ezt az innepet annunciationak?

F Mert ezen a napon küldeték. Gabriel angyal a Boldogságos szüzhöz. hogy néki meg jelenttse a meg testesülésnek titkát, luk 1. 26.

K Miképpen fogadá a Boldogságos szüz ezt a követtséget

F Eleintén mindgyárt meg háborodék. nem tudhatván hogy ki volna az, aki néki. ollyan nagy dolgot mondana. érdemetlennek is itélé magat arra, hogy az Isten Annyává lenne. ugyan azon alkalmatoságal. mutatá meg nagy szeretetét az tisztasághoz. az alázatosághoz., és az engedelmeséghez., meg mutatá szeretetét atisztásághoz, mivel az angyalnak meg vallá, hogy soha férfiat nem üsmért. és nem is akarna üsmérni. Az ö alázatoságát abban, hogy magát az ur szolgálojának nevezi, a midön. az Isten Annyává választatik. Az ö engedelmeségét abban. midön azt mondá. légyen nékem ate mondásod szerént., és mihelyt akarattyát ki monda. azonnal szenttséges méhében fogadá a meg váltot. a szent léleknek munkája által. ezen a napon. mind a kristus. mind a Boldogságos szüz. innepet üllik.

K Miképpen kell szentelni ezt a dupla innepet?

F. Imádni kel a meg testesült. öröktöl fogvavalo igét. a ki magát meg alázván. emberré lett. tisztelni, követni, és esedezni kell a Boldogságos szüznek, elmélkedni kell atsudákról mellyek benne lettek ezen a nagy napon., tekinttsük meg a kristushoz valo köteleségünket, és utállyuk meg abünt.


4. Articulus.
Az Adventi napokrol.

K Miért nevezik adventnek a karátson elött valo négy hetet?

F Mert az anyaszent egy ház azt akarja. hogy a hivek azon idö alat készüllyenek arra., hogy a kristus elsö eljövetelének innepét. áitatoságal szentelhessék.,

K Mellyik akristus elsö el jövetelének innepe?

F A kristus születésinek innepe, melyet karátsonnak nevezik.

K Miképpen kel akarátsoni innephez készülni?

F 1. Meg kel emlékeznünk. arrol hogy micsoda nagy szükségünk vagyon akristusra, meg tekintvén büneinket, és nyomoruságinkot. 2. sohajttsuk a kristust. és kerjük hogy jöjjön el meg gyogyitásunkra. 3. szüntelen imádgyuk a meg testesült igét. 4. penitentzia tartásal. és más áitatoságokal, készüllyunk akristust magunkhoz venni azon a szent napon. A régi idökben. sok hellyeken böjtöltek. az adventi napokon valamint cselekesznek még a görögök.

K Az anyaszent egy ház. nem teszené adventben emlékezetet a kristus utolso el jöveteléröl.?

F Igen is. mert ugyan az utolso el jöveteléröl akristusnak, kezdi el oktatásit, azon okból, hogy a penitentziára indittson bennünket, meg tekéntetvén velünk az Isten iteletit. 2. hogy ohajttsuk. a kristus utolso el jövetelét., mint a büntöl valo meg menekedésünknek idejét.

K Mit cselekeszik még az anyaszent egy ház. hogy a penitentziára indittson minket azokban az idökben?

F Azokot az oktatásokot olvastattya nékünk, amelyeket ada a sidoknak a kristus elöl jároja, keresztelö szent jános. hogy öket a penitentzia által. akristus fogadására készittse.


5 Articulus
Karátson Napjárol.

K Micsoda napon szentelik a kristus születésit?

F Huszon ötödik decembris. karátson napján st aug lib 4. de trinitate Cap 5.

K Mit kiván töllünk az anyaszent egy ház. azon a napon?

F. Hogy imádgyuk a kristust: mint gyermeket, hozája nagy háláadásal legyünk. nagy figyelmeteségel halgasuk az oktatásit mellyeket ád a kristus születéséröl.

K Mire kell figyelmeznünk. akristus születésében?

F Arra hogy ö utozásban jöt evilágra, éjfél tajban., bethlehemben egy istáloban, és az esztendönek. leg keményeb idejében

K Miért volt utozásban a Boldogságos szüz. mikor a kristust evilágra hozta.?

F Mert kételenitteték. Augustus Császár parancsolattyára. bethlehemben menni, az Isten azon pogány császár által. akarta bé tölteni a jövendöléseket. a melyék. meg mondották. hogy a Messiásnak bethlehemben kelletnék. születni. továbbá. a kristus. azt is akará ezzel. hogy nékünk. ez oktatásunkra lenne. mikae 5. 2.

K Micsoda oktatást akart akristus nékünk adni ezáltal?

F 1. Hogy engedelmesek, alázatosak legyünk, és hogy ugy tekinttsük magunkot eföldön mint idegeneket: és utozokat. 2 hogy szeresük a szegénységet. és meg vessük agazdagságot, becsületet., és az elömenetelt. 3. hogy szeresük a sanyaruságot, és meg gyözük. a kényeségre valo hajlandoságot tit. 2. 12.

K Miért akarta a kristus. utozásban. és sanyaruságban születésit?

F Mert még születésekor ellene akara állani a test kivánságinak, a szemek bujálkodásinak. és az élet kevélységinek,

K Miért állot ellene a kristus ezen három kivánságnak?

F Mert még születésekor akará a vétket gyükeriböl ki irtani, hogy azután azö példája oktatásokra lenne az embereknek

Magyarázat

A kristusnak minden oktatása, és tselekedete nem egyéb végre tzélozot, hanem hogy arosz kivánságoktol el távoztasson minket, és egyedül az istent szeretesse velünk. nem is adhata ennél hasznosab oktatást. az embereknek. jaj annak a ki ezt nem követi, jaj annak aki azt becsülli. szereti és keresi a mit akristus meg vetett.

K Miért mondanak három misét. karátson napján?

F Ez még az Anyaszent egy haznak régi szokásátol maradot. mivel az elött. a nagy innepeken egy nehány miséket mondottanak. mert mindenek nem lehettenek volna jelen csak az edgy misén. ugyan egy pap is mondotta azokot amiséket. vagy pedig azt is el mondhatni. hogy a három misében. akristusnak három féle születesit tisztelik.

K Mellyek azok a három féle születési az Isten fiának?

F Az Isten fia öröktöl fogva születet az ö Attyának kebelében. idöben születet a Boldogságos szüz méhében. és minden nap születik lelki képen az ö hiveinek szivekben, ahol lakozik kegyelme által. mondgya szent pál. ephes. 3. 17.

K Mellyik születésit szentelik az éjfélkori misében?

F Az ö idöbéli születésit. ugyan az oltáron is vagyon akristus ejfélkor. valamint a jászolban volt bethlehemben ugyan azon tályban.

K Micsoda lélekben kel jelen lenni az éjfélkori misén?

F Imádnunk kel az istáloban születet kristust.

K Mellyik szuletésit tisztelik areggeli misekor?

F A reggeli mise arra rendeltetet, hogy tisztellyük. akristus születésének ki nyilatkoztatását. a pásztoroknak., azért ebben a misében tisztelhettyük. az ö hiveinek szivekben valo lelki születésit is.

K Micsoda lélekben kel jelen lenni aregeli misén.

F. Imádgyuk az ujjonan születet Jésust, a pasztorokal és az angyalokal együt. kik ének szoval dicsérék mondván. Dicsöség menyben Istennek. békeség földi népeknek. jó akaratu hiveknek.

K Mellyik születésit tisztelik aharmadik misekor?

F Mint hogy az anyaszent egy ház. a harmadik misekor a szent jános Évangyéliumának. a kezdetit olvastattya, ahol az Isten Fiának. az Attya kebelében öröktöl fogva valo születése olly csudálatosan fel vagyon téve, és hogy azon misében a szent pál sidokhoz irt levelének elsö részit olvastattya. a melyben ugyan ezen igazság. nyilván ki tettzik. ugy lehet tehát ezt a harmadik misét tekinteni., mint akristus Isteni születésének meg szentelését.

K Micsoda lélekben kel jelen lenni ezen a misén.?

F. Imádgyuk az Angyalokal. és a szentekel együt az Istennek fiát, és adgyunk hálákot néki az emberekhez valo jó téteményiért. mivel az angyalok imádák ötet. mihelyt születék mondgya szent pal. hebr. 1. 6.

K Tartozunké három misét halgatni karátsonkor?

F valo hogy eleget teszünk az anyaszent egy ház parancsolattyának hogy ha ahárom közül edgyet meg halgatunk. mind azon által azt jovallya hogy mind a hármat meg halgassuk.


6 Articulus.
A kristus környülmetélkedéséröl

K Micsoda napon illik a kristus környülmetélkedésenek innepét.?

F karácson után nyolczad napal. az esztendönek elsö napján.

K Micsoda a környül metélkedés?

F Ez az ó törvénynek ollyan Ceremoniája., a melyet követtek minden férfiu gyermekekel. születések után nyolczad napal

K Miért rendeltetett vala ez a Ceremonia.?

F Hogy az Isten népe meg külömböztessék. az egész földön lévö népektöl.

K Mikor rendelteték ez a Ceremonia?

F Mikoron az Isten szövettséget tett ábrahámal. a környül metelkedés. jelül lett. ennek a szövettségnek.

K Mitt jelente kivált képen. a környül metelkedés?

F Azt hogy az emberi nemzetnek eredete tisztátalanná lett. az eredendö vétekért. s. aug. tract. 30. supr. s. joan.

K A kristus nem vala tehat alája vettetve ennek atörvénynek?

F. Igen is. nem. mert ö maga vala a szenttség.

K Miért akará tehát az alá vetni magát?

F Mert avétkes embernek formáját vévén magára. a mi vétkeinkert akara szenvedni, hogy azokat el töröllye vérével. phil. 2. 7.

K Micsoda nevezetes dologra kel vigyáznunk a kristus környülmetélkedésekor?

F A sidok szokása szerént. a környülmetéléskor. nevet adnak vala azoknak kik környülmetéltettek, valamint a keresztényeknél nevet adnak a kereszttségben, ezen a napon adák a kristusnak a jésus nevet, a mely meg váltot. teszen. valamint Gabriel angyal meg mondotta volt a Boldogságos szüznek. hogy ezen a néven neveztessék.

K Nagy névé a Jésus név?

F Szent pál azt mondgya hogy Jésus neve elött, mind az égben, mind a földön, mind a pokolban, meg kel hajolni minden térdnek. phil. 2. 10.

K Miképen kell illenünk ezt az innepet?

F Az esztendö kezdetin meg kel magunkot ujitani az Isteni szolgálatban., magunkot arra kell szoktatni, hogy nagy tisztelettel hijuk segittségul. a Jesus szent nevét. és legyünk azon hogy lelki képen. környülmetélkedtek lehesünk

K. Miben áll a lelki környülmetelkedés?

F Abban hogy el távozunk arosz hajlandoságoktol. és ellene mondgyunk arosz kivánságoknak, egy szoval, valamint szent pál mondgya, meg tagadvan ahitetlenséget. és avilági kivánságokat, mértékletesen. és szentül éllyünk. ejelen valo világon. várván azt a boldog reménséget, és ama nagy Istennek, és a mi meg tartonknak. a Jesus kristusnak dicsöséges meg jelenését. tit 2. 12.


7. Articulus.
A Kristus Epiphániájárol. melyet viz keresztnek
nevezik.

K Micsoda innepet szentelnek hatodik januáryˉ?

F A kristus Epiphániáját.

K Mit tészen ez a szó Épiphánia?

F E görög szó. mely tészen. meg jelenést. vagy ki nyilatkoztatást. s.aug.serm: 64. de diversis.

K Miért nevezik ezt az innepet Épiphánianak?

F. Mert azon az innepen három titkot szentelnek., a melyek által. nyilatkoztatta ki az embereknek akristus azö dicsöségét,

1. A mágusok bethlehemben valo meneteleket a kristus imádására. 2. A kristus szent jános által valo kereszteltetésit., 3 a lakadalomban tett tsuda tételit a kristusnak. aviznek, borrá valo változtatását.

K kik valának a mágusok?

F Nap keleti pogány philosophusok., akiket közönségesen királyoknak nevezik. noha tellyeségel nem tudhatni micsoda renden lévök valának. de azt el hitethettyük magunkal hogy nagy urak valának, ugyan ezt is tarttyák sokan a szent irás magyarázok közül, hogy pediglen királyoknak nevezik. azt a prophétiákra valo nézve tselekeszik.

K Tudgyuké számát a mágusoknak.?

F szent leo. azt tarttya. hogy hárman voltanak, de azt bízonyosan nem tudhatni.

K A magusok neveit tudgyáké?

F A mit némely aucthoroknak tettzet irni a mágusok nevek iránt, a bizonytalan, jób meg vallani hogy nem tudgyuk neveket

K Miért jövének imádni a kristust?

F Mert meg üsmérék az Isten sugarlásábol. és az uj tsillagnak támadásábol hogy ö volna a mennyeknek, és a földnek királlya.

K Hová menének a magusok akristust imádni?

F. Bethlehemben ahol születet volt

K Honnét tudták ök azt hogy a kristus bethlehemben születet?

F Jerusalemben érkezvén. a papi fejdelmektöl. meg tudák. hogy a Messiásnak bethlehemben kell születni a proféták szerént.

Magyarázat

Az Isten Jerusalemben küldé amágusokot, akarván azt. hogy a sidó papoktol tudakozák meg az igazságot. és azután mennyenek a kristushoz., ebböl világosan ki tettzik. hogy tsak az anyaszent egy ház szolgaitol akarja az Isten hogy az emberek. tanitassanak az üdvességnek uttyára.

2. A sidópapok meg tanitták arra a magusokot hogy hól kellene keresni a messiást. de ö magok oda nem menének vélek., rettentö jele vala ez, annak a meg vettetésnek. a melyben esének. idövel. mikoron pediglen az urnak szolgai azt nem tselekeszik a mit predikalnak, akor amagusokot kel követnünk.. élven avilágositassal. melyet az urnak szolgai adnak., de nem kel öket követni szokásokban mondgya a kristus. matt. 23. 2.

K Mi vezeté a magusokot bethlehemben?

F A mely tsillagot láttak vala nap keleten., ugyan azon tsillág vezeté öket jérusalemtöl fogvást., mind addig a helyig ahol volt a kristus. és ót meg állapodék.

K Mit tselekedének a mágusok, mikor meg találák a kristust?

F Mindgyárást imádák ötet, és nékie ajándékot adának. aranyat, temjént, és myrhát. aranyat mint királynak, temjént mint Istennek, myrhát. mint halando embernek.

K Micsoda lélekel kel szentelnünk ezt az innepet?

F. 1. Hálakot kel adnunk az Istennek, hogy minket pogányokot ingyen valo kegyelmeségéböl a kereszténységre hivut, holot a sidokot. és annyi sok népet., az ö vakságokban el hadgya. rom. 9. 10. s. aug serm. 199. supr. epiph.

2 Imádnunk kel akristust. valamint a magusok, és áldozatul kel néki ajánlani minden jovainkot., a melyeket jelenti az arany. az imádságinkot. mellyeket jelenti a temjén. és aldozuk fel rosz hajlandoságinkot. mellyeket jelenti a myrha. a melynek keserüsége jedzi a szenvedést. s. bern. serm 3. supr epiph.


8. Articulus.
Gyerttya szentelö Boldog Aszszony Innepéröl.

K Micsoda innepet illenek. 2. februáriusban.?

F A kristusnak a templomban valo bé mutattatását, és a Boldogságos szüznek bé avattatását.

K ki által, és miert mutattatot bé a kristus a templomba. és micsoda idöben volt a.?

F A kristust, a Boldogságos szüz mutatá bé a templomba születése után negyven napal. hogy a mojses törvényének eleget tenne., a mely parancsolya a sidoknak, hogy az elsö fiak a templomban az Istennek bé mutattassanak a szüléjek által, és ugyan azok által meg is valtattassanak.

K Miért adá az Isten ezt a törvényt?

F Hogy a sidok reá emlékezenek, hogy a midön az attyokot meg szabadittá egyiptumbol., az egész égyiptum bélieknek. elsö szülötteit meg ölé, és a sidokét mind meg tartá;

K Mitt tselekedet akristus. mikor a templomban bé mutattatot?

F ö magát ajánlá az ö Attyának., az Istennek, áldozatul. hogy ötet meg engesztelné. hebr. 10. 6. 7.

K Micsoda nevezetes dolog történék még azon idöben?

F Edgy szent öreg ember., és edgy szent özvegy aszszony, a kristus Jésust, messiásnak üsmérék lenni.

K Mit tselekedék. simeon?

F A kristust ölében vévé. és nagy örömel áldá mondván, Mostan bocsátod el uram szolgadot békeségel. ate igéreted szerént, mert látták az én szemeim. ate udvezitödöt. &c.

K Mit tselekedék Anna?

F Jövendölö lélek lévén ebben az özvegy aszszonyban a kristusrol beszélle mind azoknak, kik varják vala az Izraelnek meg szabadulását.

K Mit értesz a Boldogságos szüz bé avattatásán.?

F Értem azt a Ceremoniát amely alá akará magát vetni hogy a mojses törvényének eleget tenne., a mely parancsollya az aszszonyoknak el menni a templomban tisztulásnak okáért. mihelyt a Gyermek ágybol fel szabadulnak

K Miért volt ez a tisztulás?

F Ez ollyan törvény béli szokás vala. a mely jelenté. hogy ami születesünk. ádám esetitöl fogvást. tisztátalanság, es átok.

K Ez a törvény nem illeté hát a Boldogságos szüzet.

F Igen is nem, mert semmi tisztátalanság. meg nem illette a kristus születését. se a Maria szülését. s. bern. serm. de purifi.

K Miért veté hát ezen törvény alá magát a Boldogságos szüz.?

F Alázatoságbol. és a jó példa adásnak kedvéért.

K Mit cselekesznek vala a sidó aszszonyok a templomban hogy meg tisztullyanak?

F A törvény azt hagyta nekik., hogy a gazdagja azon anapon az Istennek áldozék egy esztendös bárányt, egy galambot. vagy egy gerliczét: és a szegénye. két gerliczét. vagy két galambot.

K Mit ajánlot a Boldogságos szüz.?

F A szegények áldozattyát. mert szegény vala. luk. 2. 24.

K Micsoda lélekel kell szentelnünk ezt az Innepet?

F Ajánlanunk kel magunkat az Istennek, föképpen a Mise alat hogy mindenkor az ö akarattyát követhessük.

2. kövessük Máriának alázatoságát. és engedelmeségét.

3 kövessük szent siméonak szorgalmatoságát, a melyel vala a kristushoz. hogy tsak a kristust ohajttsuk.

4. tekénttsük a kristust ugy., mint világoságunkot. és dicsöségünket. és kérjük hogy világosittson meg minket.

5. kövessük ajövendö mondó Annát., és szeresük valamint ö a templomban valo lételt., és a kristusrol valo beszélgetést.

K Miért szentelnek gyerttyát azon a napon?

F Az anyaszent egyháznak. az a szokása, hogy meg szentellye mind azt, amivel élni szokot Cérémoniájiban. ennek az okát másut bövebben meg mondgyuk. amái innepnek egyik Cérémoniája a., hogy a hiveknek égö gyerttyát osztogatnak. azt a processio. és a Mise alat a kezekben tarttyák., hogy meg mutassuk azzal., szent siméonal örömben valo léteket. aki is akristust ölében tartván. monda. hogy eza gyermek a népeknek világosága. és Izraelnek dicsösége.

K Miért járnak processiot ezen a napon?

F Annak az okát meg fogom mondani. hogy miért rendelte az Anyaszent egy ház. a processiokat vasárnapokon és innep napokon., a mái processioban pedig elönkben tészi., a Boldogságos szüznek a templomban valo menetelét ölében vivén azö szent Fiát.


9 Articulus
A Nagy hétröl. elöször. virág vasárnaprol.

K Az Anyaszent egy ház. mikor szenteli leg különösebben a kristus szenvedésinek titkait?

F Noha az Anyaszent egyház az egész böjtön az üdvezitönek szenvedésiben foglalatoskodgyék is; de leg inkáb a nagy héten. szenteli azon titkokat

K Miért nevezik ezen hetet nagy hétnek?

F Azért hogy ezen a héten tölt bé a mi válttságunknak nagy titka.

K Mit kel cselekedni. hogy ezt a szent hetet, szentül tölthesük?

F. szorosabban kel böjtölni. hogy ha lehet. 2. az imádságot inkáb kel gyakorolni. 3. A kristus szenvedésiröl minden nap kel elmelkedni. 4. A szenttségekhez kel keszülni, 5 Az Isteni szolgálatokon jelen kell lenni a mennyiben lehet

K Micsoda titkot szentel az anyaszent egy ház. virág vasárnapján.?

F A kristusnak, Jerusalemben dicsöségesen valo bé menetelét. szenvedése elött hat napal.

K Mi formában lett az a bé menetel.?

F A kristus szamáron mene bé avárosban zakariás profetiája szerént, a nép, és a gyermekek eleiben menvén. ágakot hintének az utra., és köntösöket le teritték., nagy öröm szoval kisérék ötet. tartván agakot kezekben zak. 9. 9. matth. 21. 1.

K A kristus miért üle szamára.?

F Azon kivül. hogy a profetiákot bé akará tölteni. a szamára ülvén, azt is meg akará nékünk mutatni az által. hogy meg vetné az emberi nagyságokot. és evilági dicsöségeket

K Mitöl volt. hogy tsak a köz nép mene a kristus eleibe?

F Hogy észre vehessük ez által. hogy a nagy renden lévök, és a gazdagok, nem erdemlik kevélységek miat, hogy részt vegyenek a kristus gyözedelmében. és hogy az Isten szereti az edgyügyüeket, és az ártatlanok dicséret adásit.

K Micsoda kiáltást mond vala a nép utánna?

F. Hosánna. a Dávid Fiának. áldott légyen. a ki jött az urnak nevében, hosánna a magosságbéli Istennek. ez a szó hosánna. tészi, légy segíttségel. vagy, üdvözlet.

K Miért szenteltet ágakot az Anyaszent egyház ezen a napon?

F Hogy meg emlékezzünk arrol, amit a sidok tselekedének a midön ágakkal menének akristus eleiben, hogy mi is tisztellyük a kristus gyözedelmesen valo bé menetelét jerusálemben. hasonlo Cérémoniákal., mivel a processiokor. mindennek ágg vagyon akezében.

K Midön a processio visza tér. miért ütik meg három szor akaput. és végtire a kapu meg nyilik?

F Hogy meg emlékezünk arrol. hogy a mennyeknek kapuja bé vala zárva mind addig. valamég a kristus azt meg nem nyittá nekünk. halálának érdeme által.


10 Articulus
Nagy tsötörtökröl és Nagy péntekröl.

K Mitt cselekedék. a kristus nagy tsötörtökön?

F Az apostolinak lábokot meg mosá; a szenttséges Eucháristiát rendelé és azon éttzaka késön a sidok meg fogák, és egész éttzaka sokat szenvede

K Miért szentelik a szent olajakot ezen a napon?

F Mert a nagy szombaton valo solemnis kereszttségekhez szükséges.

Magyarázat.

Hogy ezt a feleletet meg lehesen érteni. azt meg kel tudni, hogy régenten mikor a püspök. Ceremoniával keresztelt. elsöben. mindenkor meg szentelte. a szent olajakot, valamint mostanában meg szenteli apap a sót. valahány szor keresztel., nagy szombat. és pünkösd elött valo szombat, a Ceremoniával valo keresztelésekre voltak rendeltetve., nagy szombaton a Mise elött kereszteltenek., valamint mostanában is cselekesznek, azért a Catecuménusok olaját nem lehete meg szentelni azon anapon., se az elött valo napon, mivel miset nem mondottak nagy pénteken., most sem mondanak., szükséges volt tehát nagy tsötörtökön meg szentelni az olajakot az ótátol fogvást. ez a szokás bé vétetödöt. hogy csak nagy tsötörtökön szentellyék meg a szent olajakot, egész esztendöre. és ez a szokás végtire törvényé lett.

K Miért nem harangoznak nagy tsötörtöktöl fogvást. nagy szombatig?

F Az anyaszent egyház. meg akarván. tartani ezt a régi szokást. ollyan formán kivánnya. a hiveket ezen akét napon a templomba hini. valamint hitta öket. minek elötte még harang nem volt, hogy nem harangoznak, azt is mondhatni, hogy az által az anyaszent egy ház. jelenti nagy szomoruságát.

K Miért járják a templomokat nagy pénteken.?

F Annak emlékezetire. hogy a kristus külömbféle hellyeken szenvedet, ugy mint az olaj fák hegyén. Caiphásnál. pilátusnál., hérodesnél. a Cálvaria hegyén. és sok féle személyektöl, ugy mint a maga tanitványitol, a sidoktol. a pogányoktol. a papoktol. a néptöl. és avitézektöl.

K Miért tarttyák. meg más naprá a szent sácramentumot?

F A Communiora. mert nagy pénteken az anyaszent egyház a Misének szent áldozattyát nem ajánlya

K Miért nem ajánlyák. a Misének szent áldozattyát nagy pénteken.?

F E még arégi szokástol maradot mivel az elött nem volt szokás misét mondani böjt napokon., még mostanában is nem mondanak mediolánumban a nagy böjti péntekeken, és a görögöknél. nagy böjtben, tsak szombatokon. és vasárnapokon mondanak.

K Mit kel tsinálni nagy pénteken?

F A kristus szenvedéséröl kel elmelkedni, ö réája valo nézve. szenvedni kell. és szorosabban böjtölni, az anyaszent egy házal együt imádkozni kel. minden emberekért., a kereszt imádásra nagy tisztelettel el kel menni.

K Miért imádkozik az anyaszent egyház. ezen a napon minden renden lévö emberekért. még a sidok. és ahitetlenekért is?

F Meg akarja mutatni hogy a kristus minden emberekért holt meg, és meg akarja nékik. nyerni. halálának erdemit. 2. Cor. 5. 14. 15.

K Miért mondád hogy nagy tisztelettel kel akereszt imádásra menni. nem bálványozásé akeresztet imádni?

F Ez a szó adoratio a deák. nyelven. nem teszen egyebet hanem le hajolást. köszöntést. valo hogy ezen a napon le kel borulni a kereszt elött, de nem azért hogy a fát imádgyuk, hanem a kristust a ki arra volt feszitve., ez az anyaszent egy ház tanitása. nem is lehet káromlás nélkül neki más tanitást tulajdonittani [tulajdonit tani], erröl már szollottunk az elsö parancsolatban

K A három matutinum alat. miért tesznek az oltár eleiben három szegeletü gyerttya tartot a melyen sok gyerttya léven, mindenik soltár után el oltanak edgyet?

F E még az anyaszent egy háznak régi szokásátol maradot, mivel a nagy héten., sok régi szokásokot meg tartottak.

Régenten. az oltárokra gyerttya tartokat nem tettek. még most is vannak ollyan templomok, a hol soha sem tesznek, mind azon által. a templomokban., lámpást, és gyerttyát gyujtani; a legg elsöbb, és legg régieb szokás: az egész világon lévö anyaszent egyházban amint ezt meg fogjuk mutatni.

Az elött. a lámpásokot vagy fel függesztették. vagy pedig a gerendákra rakták. a mely gerendák a Chorus felet végig értek. vagy pedíglen az oltárhoz közel. magos gyerttya tartokra tették., a mellyek mindenkor helyben maradtanak, ezek a gyerttya tartok sok féle formára valanak tsinálva. némellyek. kereszt formára. némelyek három szegeletre., némellyeknek sok ágai valának, ezeket a gyerttya tartokat. és lámpásokat., az éttzakai Isteni szolgalatra gyujttyák vala meg. szükségböl. és napal meg nem gyujtották. hanem a nagy innepekben misekor. a nagy Innepekben pedig az éttzakai officium. viradtig tartot. mert nagy halkal éneklették. és amint világosodni kezdet a templomban, az gyerttyákot is ahoz képest óltották el.

Tehát a régi szokásnak meg tartásáért teszik az oltár eleiben. a három szegeletü gyerttya tartot a sok gyerttyákal. és hogy azokot lassanként olttyák el.

Nemellyek pedig ezt a Ceremoniát lelki értelemre magyarázák. mondván. hogy az egymás után el oltot gyerttyák az apostolokot, és akristus tanitvánnyit jelentik akiket is a kristus a világ világoságának nevezi., és akik el szaladván. el széledének. mikor akristust meg fogák.

K Miért szoktak zörgést csinálni az officium után. ezen ahárom napon?

F E még a régi szokástol maradot., mert apap, az officiumnak avégin. meg ütötte vagy a könyvet, vagy a széket., hogy azal jelt adgyon anépnek. hogy az Isteni szolgálatnak vége vagyon. és ki ki el mehet, de anagy innepekben mikor atemplom tele volt népel. egy nehány szor kelletet meg ütni a széket., hogy mindenek meg halhassák., a romai breviárium. tsak egy kevés zörgést mondgya hogy tegyenek., sit fragor, et strepitus aliquantulum. hogy pedig anép oly nagy zörgést tsinál. a bizonyos hogy nem régi szokás. Némellyek pedig azt tarttyák. hogy az a zörgés, azt a fel zendülést jelenti, a melyben volt. az egész föld akristus halálakor; eszép áitatos gondolat, tsak annyira ne mennyen, hogy meg engedgyék a templomban valo székeket. és padokot el törni a gyermekeknek

K Miért foszttyák meg az oltárakot azokon a napokon.?

F. Ez is még arégi szokástol maradot, mivel az elött meg fosztották az oltárokot minden nap a mise után. de már régtöl fogva vagyon hogy ennek a Cérémoniának lelki értelmet adtanak., mondván. hogy a kristus. akit az oltár jelent, meg fosztatot köntösétöl szenvedésekor ugyan ezért is foszttyák meg az oltárokot és mondgyak el. a huszon edgyedik soltárt. a melyben ezek a szók vannak. Fel osztották magok közöt az én ruháimot, és az én köntösömre. sorsot vetének.


11. Articulus
Husvét Napjárol.

K Micsoda napon szentelik a kristus fel támadását?

F Vasárnapon. a mely mindgyárt követi a tizen negyedik napját a mártiusi holdnak

Magyarázat

Nagy vetekedések voltanak az elött az anyaszent egy házban a husvét napja iránt, a Nicaeai Concilium generále 325. esztendöben. el végezé hogy a Romai anyaszent egyház szokása szerént. mindenüt husvét napja lenne az elsö vasárnapon. mely mindgyárt követi a tizen negyedik napját. aholdnak a tavaszi aequi noctium után. de hogy el kerüllye a sok féle változást. mely származhatnék., az ástronomiai Calculusokbol. az aequinoctium iránt, a Szent Concilium. martiusnak huszon egyedik napjára rendelé az aequinoctiumot, ugyan ettöl is vagyon, hogy a husvéti Innep, és a több innepek mellyek attol fuggenek. és a melyeket változo Innepeknek nevezik. némelykor hol eléb. hol hátráb esnek.

K Miért nevezik ezt az Innepet husvétnak páschának?

F Tsak éppen ami nyelvünkön hogy husvétnak hiják. azért hogy már szabad hust enni azon a napon, mivel más nyelveken nevezik, páscha, az az által menetel, a sidoknak meg kelletet emlékezni ezen anapon, hogy az angyal meg ölé egész égyiptumban az elsö szülötteket, által menvén pedig a sidok kapuja elött, nem bántá öket., azután az égyiptumbol valo ki menetelekröl, és a farao rabságábol valo meg szabadulásokrol.

A keresztények pedig a kristus fel támadásának emlékezetit szentelik azon a napon, az az. ahalálbol. az életre valo által menetelit. a mely által menetel meg gyözé az ördögöt, minket az örökös haláltol meg mente. és nékünk. meg nyittá a mennyeknek kapuját.

K Miért illik ezt az innepet ollyan nagy Cérémoniákal?

F Mert a mi válttságunknak. és az Istennel valo meg békéltetésünknek. munkája. azon anapon tellyesedet bé,. a kristus a mi büneinkért halálra adatot., ésfel támadot ami meg igazulásunkért. rom. 4. 25. ezt az innepet három nap szokás illeni, hogy meg mutassák, avigasságot, mind pedig hogy meg hálállyák a jó téteményt. melyet meg érdemlet nékünk a kristus fel támadásával, régenten egy hétig illették..

K. Mit kel tselekedni. hogy jól. és az anyaszent egyház akarattya szerént. lehessen szentelni ezt az innepet?

F. Nem a hus ételnek kel örülni. hanem a fel támadot kristusnak, ötet imádni kel., és néki hálákot adni. annyi jó téteményiért, és annyi sok szenvedésiért., és fel kel támadnunk akristusal. Coloss. 3. 1.

K Hogy kel a kristusal fel támadni.?

F Ugy valamint a kristus. vegyünk mi is uj életet magunkra, hogy többé meg ne halyunk. rom. 6. 9.

K Miben áll. az az uj élet?

F. Hogy ellene mondgyunk avéteknek, és tsak egyedül az Istennek élyünk.

K Honnan tudhattyuk meg mi azt. hogy ellene mondottunk avéteknek?

F Akor ellen mondottunk avéteknek mikor azt nem szerettyük, és az arra valo alkalmatoságot is kerüllyük.

K Honnan tudgyuk mi azt. hogy tsak az Istennek élünk?

F Akor az Istennek élünk. mikor meg vettyük azokot, a miket avilági emberek szeretnek. és keresnek, ugy mint, améltoságokot gyönyörüségeket. tzifraságokot, és mikor tsak az oda fel valokat ohajttyuk. Coloss. 3. 1.

K Micsoda a menyei dolgokot ohajtani?

F Tsak egyedül az Istent kel szeretni, az imádságokot: a jó olvasásokot., az Isteni szolgálatot. a prédikaciot. és avaloságos áitatoságot

K Miért imádkoznak fent álva. a husvéti idökben.

F. Azzal az örömet akarják meg mutatni: és a jelenti a kristus fel támadásat. Can 20. Conc. Nicae..


12. Articulus
A kristus Menyben meneteléröl.

K Mikor szenteli az anyaszent egy ház. akristus menyben menetelét.

F Negyven napal husvét után. mivel akristus fel támadása után. negyven napig marada eföldön.,

K Miképpen kel szentelni a kristus menyben menetelét?

F Imádni kel akristust, mint közben jaronkot. és szószóllonkot hozája kel emelni szivünket., tekínttsük az eget. ahová a kristus dicsöségesen fel ment., valamint hazánkot., és a földet ugy mint bujdosásunknak helyit. és készüllyünk az apostolokal együt., hogy alázatos szivel vehesük a szent lelket.


13. Articulus
A Pünkösd Innepéröl.

K Micsoda nap szentelik a szent léleknek le szállását?

F Pünkösd napján. ötvenedik napon husvét után. ez a szó pentecostes. tészen. ötvenedik napot

K Mely tályban szálla le a szent Lélek az apostolokra?

F. Kilencz ora tályban reggel. act 2. 15.

K Hol valának akor az apostolok?

F Mind edgyüt valának imádságban, a Boldogságos szüzel. és más több szent Aszszonyokal., és több jérusalemben lévö atyafiakal. act. 1. 14.

K Miképpen szálla le reájok a szent lélek?

F. Igen nagy zugás hallaték, és látának mint egy tüzes nyelveket., a mely le szálla mindenikére közüllök, azonnal bé töltetvén szent Lélekel, minden féle nyelveken kezdének szollani. és tsudákot tettenek, egy szoval uj embereké lettenek. tellyesek böltseségel. világoságal. és buzgoságal.

K A sidok veveké észre ezt a nagy tsudát?

F Igen is. mert éppen abban az idöben jerusálemben gyülekeztenek vala a sidok. a világnak minden részeiröl. pünkösd napjára. és azon igen tsudálkozának, hogy ki ki a maga nyelvén hallaná szolni az apostolokat., és sokan meg is térének közüllök.

K Micsoda napon volt a sidok pünkösdgye?

F valamelyen a miénk. husvét után ötven napal. ez nálok igen nagy innep vala.

K miért vala ez ollyan nagy innep a sidoknál?

F Mert azon a napon, az az. ötven nap után; az elsö husvét. vagy is egyiptumbol valo ki menetelek után., a sinai hegy alat, a meny dörgés, és villámás közöt. adá ki nékik az Isten Mojses által. akö táblákra irot törvényt, ugyan ezen a napon szoktak vala ujj buzábol sütöt kenyeret az Istennek ajánlani.

Ez az ö pünkösdgyök, a mienket jelentette mert. 1. ugyan azon anapon szálla le a szent lélek, hogy az Istennek törvényét, nem a kö táblákra, hanem az apostoloknak, és ahiveknek. szivekben irja., és hogy öket bé tölttse, nem félelemel hanem Isteni szeretettel. 2. Az apostolok is ujj lelki gyümöltsöt ajánlának azon a napon az Istennek., mivel a szent péter. elsö predikálására. harom ezer ember tére meg. act. 2. 41.

K Micsoda elmével kel szentelni ezt az innepet?

F. Elmélkednünk kel ezekröl a nagy dolgokrol., 2. Imádnunk kel a szent lelket; és kérnünk, hogy bennünk is azt a kegyelmét tselekedgye. valamint az apostolokban., az az. hogy szivünkben irja, az Isten törvényit, azt velünk szeretesse, és követtesse,. 3. gondollyuk meg hogy ezen a napon formálta. akristus az ö anyaszent egy házát. tellyesitette bé az ö titkait. és végezte el az ö nagy munkáját. s. aug. serm. supr. pentec. et s. leo..


14. Articulus
Ur napjárol

K Mikor szentelik a szenttséges Eucharistiának Innepét?

F Szent Háromság napja után. valo elsö tsötörtökön.

K Miert nem szentelik ezt a napot nagy tsötörtökön. mivel azon anapon rendeltetett aszent Eucharistia?

F Noha az anyaszent egy ház szentellye az Eucharistiának rendelését nagy tsötörtökön, de mint hogy azon anapon az urnak szenvedéséröl valo dolgokban foglalatoskodik. annak okáért más tsötörtököt választot hogy különösön szentelhesse ennek a nagy titoknak emlékezetét, azért is választotta pünkösd. hete után valo elsö tsötörtököt., mert pünkösdkor, az anyaszent egy ház fel állitásának innepét szentelvén. illendö volt mindgyárt. pünkösd után. szentelni ennek a nagy titoknak emlékezetit, a mely táplállya, erösiti. és élteti az anyaszent egy házat.

K Miért rendelte az anyaszent egyház ezt az innepet?

F Hogy ellene állyon azoknak. kik a szent Eucharistia ellen támadának.

Magyarázat

Negyedik Orbán pápa rendelé ezt az innepet. 1264 esztendöben. hogy ellene allana azoknak., kik tagadák a kristusnak az Eucharistiában valoságosan jelen valo létit. ezeket a káromlásokat. meg ujitták a mi idönkben zuinglius, kalvinus. és más tőbb sacramentariusok. Baronius. supr. an. 1004. 1028. 1035. 1059. 1079. 1088.

K Miért rendelte az anyaszent egy ház ezen anapon. a nagy Ceremoniával valo processiot. ahol a szent Eucháristiát hordozzák

F Hogy meg szentellye azt a gyözedelmet., a melyet a kristus vétetett. az ö anyaszent egy házával. azokon, kik ez ellen a titok ellen tanitottak.

K Micsoda elmével kel jelenlenni azon aprocession?

F Tsendeségel. és alázatoságal kel lenni., imádni kel akristust a szenttségben.. örülni kel gyözedelmeségén. hálákot kel néki adni a hitért. és az ajándékiért., mellyeket nékünk adot.


15 Articulus
A szentek Innepeiröl. leg elöször. a Boldogságos szüz.
fogantatásárol.

K Mit hivsz a szentek innepeinek?

F E szerént nevezik azokat a napokat, a melyeket az anyaszent egy ház. az Istennek szenteli a szentek emlékezetire. s. aug. lib 2. faust. Cap. 21.

K Régi szokásé az anyaszent egy házban. a szentek innepeit szentelni?

F A martyrumok innepeit szentelni, a még apostoli traditio. a több szenteknek pedig innepeit azoknak. példájára rendelték. de ezek nem ollyan régiek. tertul. de coron. cap. 3. s hier. supr. cap 4. epist ad gal. s. aug. supr. ps. 63. et 88.

K Mit kiván mi töllünk az anyaszent egyház az innepekben?

F Hogy az Istennek hálákot adgyunk. a szentekel tett kegyelmeségiért., hogy kövessük az ö példájokot, és hogy nékik esedezünk. s. aug. libr. 10. de civit dei cap. 4. serm. 115. de diversis.

K Micsoda szenteknek az innepeit ílli az anyaszent egy ház?

F. A Boldogságos szüzét, az Angyalokét. keresztelö szent jánosét, az apostolokét, az Évangyélistákét, a martyrumokét. a szent püspökökét. a szent Confesorokét. a szent szüzekét., a szent házas Aszszonyokét., vagy özvegyekét. vagy penitentzia tartokét.

K Mellyek a Boldogságos szüznek innepei, a mellyeket tartozunk meg szentelni?

F Fogantatása, születése. meg tisztulása. látogatása. és fel emeltetése. már szollottunk az annunciáciorol., és ameg tisztulásrol

K Mikor szenteli az anyaszent egyház. a Boldogságos szüz fogantatását?

F. Decembernek. nyolczadik napján.

K A Boldogságos szüz. eredendö bün nélkül fogantatoté. és makula nélkül volté fogantatása.?

F. Ezt igy tarttyák közönségesen de az anyaszent egy ház. erröl a kérdésröl nem végezet. Bulla.Grave nimis. sixt. 4. pap. anno. 14. 83. Conc. trid.. sess. 5. supr peccatum origi.

Midön avétekröl. vagyon a szó. szent agoston azt akarja hogy semmiképen ne beszéllyenek a Boldogságos szüzröl., azért mert nagy tisztelettel tartozunk az ö Fiának, mi urunknak s. aug. libr. de natura. et de gracia. cap. 36.

K Azok kik azt tarttyák. hogy a Boldogságos szüz. eredendö vétek nélkül volt. nem ellenkezneké a szent irásal. mely azt mondgya. hogy minden emberek vétkeztek Ádamban:

F Ki tettzik a szent irásbol, hogy az illyen közönséges propositioknak mint e, lehet exceptioja. és nem lehet vakmerönek mondani azt. aki valamely exceptioval éll., hogy ha azt az anyaszent egy háznak engedelméböl tselekeszi.

K Hogy ha a Boldogságos szüz. vétek nélkül fogantatott. a kristus tehát néki nem meg váltoja?

F A kristus igen is az ö meg váltoja, mert tsak egyedül a kristus kegyelme oltalmazhatta meg a vétektöl., a mely alá vettetett volna. valamint a több emberek.

K Miképpen kel szentelni ezt az innepet?

F Nagy tiszteletel kel lennünk. az Isten annyának fogantatásakor valo meg szenteltetéséhez, hálákot kel adnunk az Istennek a Boldogságos szüz fogantatásáért. a kitöl születet a kristus. bellarmin. de Cult sanctr. libr 3. Cap 16.


16 Articulus.
Kis Aszszony Napjárol.

K. Mikor szentelik a Boldogságos szüz születésének innepét.?

F. Nyolczadik septemberben.

K A Boldogságos szüz vétekben születetté. valamint a több emberek.?

F Isten ne adgya hogy illyen gondolatunk legyen, kéttség nélkül. az Isten több kegyelmét adta az ö szent Annyának. mint sem keresztelö szent jánosnak, a ki is. meg vala szenteltetve még az annya méhében.. s. ambr. supr. cap. 2. s. luc.

K A Boldogságos szüz. vétek nélkül élté?

F Igen is. ö soha semmi vétekben nem esett. még tsak bocsánando vétekben is. és tellyes vala malasztal. Conc. trid. sess. 6. Can. 23. s. aug. libr. de natura. et de gracia. Cap.36.

K Micsoda életet élt a Boldogságos szüz?

F. Igen nagy szenttségben élt. nagy alázatoságban., mindenkor tsak az Istenben. és a maga köteleségeben foglalatoskodot. s. ambr. libr. 2. de virgin.

K Mellyik leg nevezeteseb. a Boldogságos szüz. jó erkölcsei közöt?

F A fogadás melyet tett volt meg gyermek korában Istennek., szüzeségének. meg tartásárol., holot a példa nélkül valo volt abban az idöben. ezt mindnyájan a szent Atyák is tsudállyák.

K Kik valának a Boldogságos szüz szüléi.?

F Közönségesen azt tarttyák hogy leánya volt., szent Annának. és szent joáchimnak.

K Micsoda Nemzettségböl. vala?

F Dávid. király nemzettségéböl.. matth. 1. luc. 1.

K Mire int az anyaszent egyház. ezen az innepen.?

F Hogy tisztellyük. és kövessük a Boldogságos szüzet, és igyekezünk azon valamint. ö. hogy érdemesek lehesünk a kristust magunkban venni serm s. bern.supr nativ. B. v.


17 Articulus
Nagy Boldog Aszszony Napjárol

K Micsoda nap szenteli az anyaszent egy ház a Boldogságos szüz halálát?

F Tizen ötödik napján augustusnak.

K Mit tészen ez a szó. Assumptioja a Boldogságos szüznek?

F Tészi a Boldogságos szüznek. halálát. és menyben vitetésit mivel az anyaszent egy ház. sokszor nevezi a szentek halálát is assumptionak, mivel halálok utan menyben vitetnek a foldröl

K A Boldogsagos szüz testestöl lelkestöl vitetetté menyekben?

F közönségesen ezt igy tarttyák. és ez áitatos tráditioja egy nehány anyaszent egyháznak..

K Mire kell leg inkáb vigyázni ezen az innepen?

F Arra hogy a Boldogságos szüz fel emeltetett. alázatoságáért és a mint az anyaszent egy ház énekeli. az angyaloknál fellyeb emeltetett. s. bern.serm. de assump. B. v.

K Alázatos volté eföldön létekor?

F leg alázatosab, és leg tekélleteseb volt. minden teremtett állatoknál.

K Mire int minket az anyaszent egyház ezen az innepen?

F Hogy bizodalomal legyünk aboldogságos szüz esedezéséhez. az ö gondviselése alá ajánlyuk magunkot., nagy Cérémoniával [Cérémoniá val] valo processiok vannak mindenüt a mai napon, mivel szent István király a Magyar nemzetet gondviselése alá ajánlotta.

K Miképpen érdemelhettyük meg. a Boldogságos szüz gondviselését.?

F Hogy ha követtyük. az ö jó erkölcseit. fö képpen alázatoságát. tisztaságát. és az Istenhez valo ragaszkodását.


18. Articulus.
A Szent Angyalok Innepéröl.

K Micsoda napon szenteli az anyaszent egyház az angyalok Innepét.?

F Huszon kilenczedik napján septembernek. második octobris. az örzö angyalok innepét szenteli., de enem illö innep.

K Miért nevezik ezt az innepet szent mihály innepének.?

F Mert szent Mihály elsö lévén az angyalok közöt. azö innepével. atöbb angyalokét is szentelik.

K Miért szentelik az angyalok innepét?

F Mert az angyalok az anyaszent egyházhoz tartozván. a kristus az ö fejek valamint nékünk., azon boldogságban élnek. mint a melyet mi remélyük. az anyaszent egy ház. hálákot ád Istennek azon anapon hogy öket gyözedelmeseké tette. tob. 12. 15 luc. 1. 19. matth. 16. 27. ök viszik az Isten eleiben imádságinkat. tob. 12. 12. apoc. 8. 4.

K Mit kel cselekedni azon a napon hogy jol lehesen szentelni az angyalok innepeit?

F 1. Hálákot kel adni az Istennek, hogy minket társoká tett az angyaloknak. 2. követni kel az angyalok alázatoságát, szeretetét. engedelmeségét. és vigyázását. ugy hogy részesülhesünk boldogságokban. 3. hálállyuk meg az Istennek. hogy angyalokot rendelt örzésünkre,, 4: tisztelettel legyünk. aleg aláb valohoz is ahivek közül, mivel azö angyalok szüntelen láttyák. az Istennek szinét. 5. tisztellyük a mellettünk lévö angyalokat meg ne szomorittsuk öket avétekel., 6. kérjük a szent angyalokat. hogy mutassák bé imádságinkat az Istennek széke eleiben., valamint a jó illatu temjént. apoc. 8. 4. s. bern. serm. de fest s. mich.


19 Articulus
Keresztelö szent János Innepéröl.

K kicsoda vala keresztelö szent János.?

F Ö az Istentöl. küldetet volt. hogy meg üsmértesse. asidokal a messiást,. akinek is el jövetelére. készitené az embereket. ugyan ezért nevezik elöl járonak

F Micsoda innepeket szentel az anyaszent egyház: szent jános tisztességére?

F Azö születésének, és halálának innepét s. aug. serm. 287. de nati Joan bapt.. et serm. 307. de decolat.

K Miért szenteli az Anyaszent egyház a szent János születésit?

F Mert meg volt szentelve még az annya méhében, és egy nehány csudák is történtek. születésekor. luk. 1. s. bern. serm. de nati. Joan. bapt

K Miért tsinálnak tüzet ezen a napon?

F Hogy az angyal mondása bé tellyesedgyék. mondván. hogy sokan fognak örülni az ö születésin.

K Micsoda oka lehet ennek az örömnek?

F A hogy a kristus eljövetele közelgetet, akinek elöl jároja volt szent jános, midön a setéttségben jár valaki, örül a hajnalnak mert tsak hamar meg láttya a napot, mint hogy pedig az emberek setéttségben valának, méltán örülhetének a szent jános el jövetelin. a ki is hajnali tsillaga vala a világ világositojának. de ennek az örömnek, nem kell. hogy valakit babonaságra. vigyen szent János éttzakáján.

K Miért neveztetik szent János keresztelönek?

F Mert oly boldog volt, hogy meg keresztelte a kristust, és mind azokot, kik hozája menének.

K Miképpen élt szent jános?

F A pusztában lakot, rettenetes sanyaru és penitentzia tarto életet élt. tsak vizet ivut. az ö eledele tsak sáskábol állot.

K Miképpen hala meg szent János?

F Tömlöczben tétetvén. hérodes ót fejét véteté: azért hogy botránkoztato életéröl. ez a szent gyakran meg feddé.

K Mit kell tanulnunk, szent Jánostól?

F Hogy a világot kerüllyük, a sanyargatast, és az ártatlanságot szeresük. az Isten törvényét. életünk vesztésével is meg tarttsuk. alázatosak legyünk. a kristust szeresük., amenyiben lehet másokot oktassunk


20 Articulus
Az Apostolok. Martyrumok, Confessorok, püspökök, a
szent szüzek, házas. vagy penitentzia tarto aszszonyok
Innepeiröl

K Kik az apostolok.?

F Azok, akiket a kristus választot hogy el küldgye az egész világra. az Évangyélium predikálására. és az emberek meg téritésére. marc. 16. 15.

K kik az Évangyelisták?

F Azok. kik a kristus életét irták.

K Míkepen kel az apostolok és az évangyelisták innepeit szentelni?

F 1. Hálákot kel adni Istennek, hogy velünk meg üsmértette az igasságot ö általok. 2. kérnünk kel. hogy végig meg tarttson abban a hitben melyet ökk prédikálottak 3. hogy adgyon ollyan pásztorokot nékünk. mint az apostolok valának. s aug. serm s. leo. s. bern de fest apost.

K kik azok a szentek.. a kiket martyrumoknak neveznek.?

F. Azok, a kik akristusban valo hitért meg ölettek. kik az igazságért. a vallásért. kinokat szenvedtek

K Miképpen kell szentelni a Martyrumok innepeit?

F Hálákot kel adni Istennek az eröért. és a jutalomért mellyet nékik adot., 2. kérjük az Istent hogy adgya meg nékünk is azon kegyelmét. esedezések által. serm. s gregor. nazian. s. chrysost. s aug. defest martyr.

A szent püspökök innepein. hasonlo képen kel cselekedni valamint az apostolokén.

K. Kik azok, akiket Confesoroknak neveznek?

F A régi idökben tsak azokot hivták Confessoroknak a kik az igazságért. tömlöczöt, üldözést, és kinokat szenvedtek. de meg nem ölettek, ezeket Confessoroknak. nevezték. mert nyilván tettek vallást a kristus hitéröl. de edgy nehány saeculumoktol fogvást., Confessoroknak nevezik azokat a szenteket. kik se apostolok, se évangyelisták. se martyrumok nem valának azért neveztetnek pedig eszerént, mert mindnyájan. vallást tettek a kristus hitéröl. és bizonyságot az igazságrol., leg aláb szent élettyekel.

M Miképpen kel szentelni a szent Confessorok innepeit?

F szolgállyuk az Istent nagyob buzgoságal; igyekezünk meg gyözni avilágot,. az ö rosz kivánságival,.

K Mikeppen kel szentelni a szent szüzek innepeit?

F Elmélkedgyünk. az ö jó erkölcsökröl, kérjük az Istent hogy esedezések altal követhesük jó erkölcsöket. és példájokat. melyeket adtanak nékünk azok a szent leányok oly gyenge testben valo létekkor.

K Miképpen kel szentelni a szent házas, és özvegy aszszonyok innepeit?

F Adgyunk hálákot Istennek, aki minden renden levö személyeket a szenttségre hivut., és igyekezünk szentül hivatalunkat végben vinni, valamint ezek a szent aszszonyok.

K Mikeppen kel szentelni a penitentzia tarto szentek innepeit?

F kövessük öket alázatoságokban., és penitentzia tartásokban. reméllyük hogy az Isten velünkis hasonlo irgalmaságot tselekeszik. és erre valo nézve, minden rosz hajlandoságinkot igyekezük meg gyözni.


21. Articulus
Minden szentek napjárol.

K Micsoda Innepet szentel az anyaszent egy ház. elsö novemberben.

F A minden szentek innepeit.

K Miért szenteli az anyaszent egyház ezt az innepet?

F 1. hogy tisztellye azokot aszenteket, a kikröl emlékezet nincsen az esztendö forgása alat, 2. hogy minket az Isteni szolgálatra fel indittson annyi sok féle renden lévö szenteknek példájokra, 3. hogy halákot adgyon az Istennek. az egész boldog lelkekért.

K Miért szenteli az anyaszent egy ház ezt az innepet oly nagy Ceremóniával?

F Mert ez az innep magában foglallya mind atöbb innepeket, és képzeli azt az örökké valo innepet, melyet az Isten szentel maga, az mennyekben az egész szentekel. s. aug. serm. 256. de temp.

K Micsoda gondolat vihet minket a szentek példájok követésére.?

F. Meg kel azt gondolni, hogy a szentek. hasonlo gyarloságal valának meg környékeztetve valamint mi., azon kisértetek alá valának vettetve., mi is azon testnek vagyunk tagjai valamint ök, azon lélek vezet minket, ugyan azon mester tanit minket. valamint öket,. és ugyan azon jutalomra vagyunk hivatalosok., a melyre ök voltak s. bern. serm. de festo omnium sanct. ezt az innepet 3 dik gergely pápa rendelé 737. esztendöben.


22 Articulus
A halottak napjárol.

K Miért rendelt különös napot az anyaszent egy ház. ahalottakért valo imádságra?

F Hogy könnyebülest nyerhesen nékik.

K Miért rendelé arra minden szentek másod napját?

F Hogy meg mutassa azzal, az anyaszent egy ház tagjai közöt valo egyeséget..

Magyarázat

A menyekben. purgárotoriumban. és eföldön lévö hivek. mindnyájan tagjai az anyaszent egy háznak, mindnyájan az örökké valo boldogságra hivattak., ez a három anyaszent egyház csak edgy. fejek is tsak edgy vagyon. a kristus Jesus.

K Régi szokásé az anyaszent egy házban. aholtakért imádkozni.?

F Igen is, mert az anyaszent egy ház. mindenkor imádkozot aholtakért., ez apostoli traditio. nézd meg mit mondottunk apurgátoriumrol.

K A holtakért valo imádságot meg leheté bizonyittani a szent irásbol?

F meg lehet ezt a szokást. bizonyittani. mind az ó. mind az ujj testamentumbol. 2. makab. 12. 46. 1 cor 15. 29. 2 tim. 1. 18.

K kik azok ahalottak akikért kel imádkozni?

F Azok. akik felöl gondolhatni hogy a lelkek purgátoriumban vagyon, mert tsak ugyan ezeknek is használhat az imádság, mivel a szenteknek arra szükségek nincsen. és haszontalan volna a kárhozattaknak.

Magyarázat

Ez okáért a martyrumokért. nem imadkozunk., mivel meg bántanok öket azal. mondgya szent agoston., söt még esedeznünk kel nékiek, mondgya ezen szent libr 22 Contr. faust Cap. 21. A több szentek felöl is, a kiket az anyaszent egy ház közonségesen azoknak üsméri leni. hasonlot kel mondani. ugy a kereszttség után meg holt kisdedek felölis. st aug de cura mort. Cap. 1.

Nem imadkozunk pedig a hitetlenekért., eretnekekért. schismaticusokért. a hittöl szakadtakért, akik exComunicáltattak, hanem imádkozunk közönségesen a hivekért. kik az anyaszent egyháznak kebeliben holtak meg. ha szinte jó. és szent életüek voltanak is; mert mindenkor lehet öket félteni az Isten itéletitöl, vagy ámbár vétkes eletet éltenek is, de remenleni kel hogy az Isten meg irgalmaz nékik, az anyaszent egy haz az illyen kéttséges dologban, jobban szereti az ollyanokért imádkozni, a kiknek arra szükségek nincsen., mint sem el vonni ezt a segittségét azoktol., akiknek arra szükségek volna

K Micsoda holtakért kel imádkozni ahalottak napján.?

F Az anya szent egy ház szándéka a, hogy az egész purgatoriumban lévö lelkekért kérjük az Istent, és hogy más napra hadgyuk a szüléinkért, atyánkfiaiért valo különös imádságot. mert ez a nap a közönségesen valo imádságra vagyon rendeltetve.

K Tsak az imádságal leheté könyebséget nyerni a purgátoriumban lévö lelkeknek.?

F Az imádságon a szent Misének áldozattyát is érttyük. de ezen kivül is lehet az alamisnával., és más jó tselekedettel. ez az innep 998 esztend. rendeltetett.


23 Articulus.
A templom Dedicátiojának innepéröl.

K Micsoda a templomnak dedicátioja?

F Az ollyan Cérémonia. a melyel a püspök. valamely épületet meg szentel. hogy csak az Isteni szolgálatnak., és az imádságnak háza legyen.

K Miért vagyon eza Ceremonia ollyan nagy solemnitásal.?

F Mert e figurája. és képe, annak a szentekböl álló élö templom dédicátiojának. mely a menyekben lészen meg

Magyarázat

Nagy hasonlatosság vagyon a matériális épület közöt. mellyet a püspok. szenteli meg., és a lelki épület közöt; melynek dédicatioja az mennyekben leszen meg. ezen alelki épületen pedig, azt a gyülekezetet kel érteni. mely aszentekböl fog állani. az égben, mellyet nevezik gyözedelmes anyaszent egy háznak, menyei jérusálemnek. az Isten városának. Ez pedig ahasonlatosság: minek elötte pedig egy épülethez kezdgyenek., a fö köfarago aköveket meg választtya. és meg faragtattya. és azután ugy téteti mindenikét a maga helyére., és mind ezekböl az öszve szedet kövekböl, áll az épület, melyet apüspök. meg szentel, és a melynek a fundámentumbéli. elsö kövét. a püspök tészi a földben. nagy Cérémoniával. E pedig ennek a lelki értelme: Az emberek. élö kövei a lelki épületnek. és az Isten a fö áts mester., hogy ha pedig az Isten érdemek szerént bánnék azokkal a kövekkel. edgyik sem tétetnek az épületben., mert arra a nagy kegyelemre érdemetlenek avétekért., az Isten némellyeket el hádgy a vétekben. igasságára valo nézve. némellyeket pedig irgalmaságábol. az épületiben helyhezteti; ezeket a köveket pedig a földön faragja. és simittya meg a szenttségekel, oktatásokkal., kegyelemel. és ostorozásokal., Ennek alelki épületnek pedig akristus a fundámentum béli,. szegelet köve. ezeket az élö köveket. pedig a szeretett foglallya. esze., de mint hogy a szeretet csak a mennyegben lészen tekélletes., ugyan tsak a világ végin is foglaltatnak öszve, ezek a kövek. akoron. a fö pap. akristus Jésus. meg fogja szentelni az épületet. mely örökké fent marad; tudni illik. a kristus, a mint szent pál mondgya, az Istennek bé mutattya, az ö tiszta, és makula nélkül valo Anyaszent egy házát, hogy örökké dicsérje nagyságát. és irgalmaságát a minden hatonak. ephes. 2. 27. s. aug. de Civ. Dei. libr. 27. Cap. 8

K Miért gyujtanak annyi sok gyerttyát azon az innepen?

F Hogy meg mutassuk az örömet, remélvén azt hogy még a lelki épületben helyheztetünk. és hogy fel fogadgyuk az Istennek hogy ugy akarunk égni az ö szolgálattyában. valamint azok a gyerttyák. a apostolokot is jelentik a gyerttyák., kik a világ vilagosittoi, és akik fundamentumi az anyaszent egyháznal., ephes. 2. 20.

K Mikepen lehet jól szentelni ezt az innepet?

F Tisztelni kell a templomot mely az Istennek lako helye. és annak fel ékesittését el ne mulassuk, amennyiben töllünk lehet, szeresük., a templomban valo el menetelt. a könyörgésre, meg emlékezvén arrol, hogy az Istennek templomi vagyunk., ne tselekedgyünk azért semmit is ollyat, a mi azt a templomot tisztátalanná. tehetné. kérjük az Istent hogy akár mint bánnyék velünk eföldön, itt vágjon., égessen. nyomorgasson, tsak irgalmaságábol, helyheztessen minket. a menyei épületben. s. aug. serm 336. s. bern. serm. 1. de dedi.

K A templom szentelésének. Ceremoniája. régi szokásé.?

F. Az Isten maga parancsolá a salamon templomanak dédicátioját. az anyaszent egy háznak. mihelyt aza szabadsága lett., hogy templomokot épithetet., ezt a Ceremoniát mindgyárt követte.


Huszon hetedik Rész
Az Anyaszent egy háznak. második parancsolattyárol

K Mellyik az anyaszent egyháznak második parancsolattya.?

F. Misét halgass. vasárnapon. ugy az innep napokon

K Mit parancsol az anyaszent egyház nékünk ezzel.?

F Hogy vasárnapokon. és innep napokon. a szent Misere el mennyünk.

K. Régi parancsolaté ez?

F Még az elsö saeculumtol fogvast valo parancsolat., szent lukáts. azt mondgya. hogy a hivek a hétnek elsö napjan esze gyülnek vala a szenttséges kenyérnek meg szegésére act 20. 7. s. justin. apolog. 2.

K Miképpen kell jelen lenni a szent Misén?

F. Egészen meg kell halgatni a Misét. figyelmeteségel. és áitatoságal.

K Miért kivánnya az anyaszent egy ház. hogy a szent misére. el mennyünk azokon a napokon.?

F Mert a szent Mise halgatása leg szentebb, és leg hasznosab dolog.

K Míképpen lehet áitatoságal halgatni a misét, az anyaszent egy ház akarattya szerént.

F Alázatosságal. tisztelettel. és figyelmetességel kel azt halgatni. nem is lehet jobbat tselekedni, mint a papal edgyüt el mondani azon imádságokat, és ö véle edgyüt ajánlani a szent áldozatott.

K Hová akarja az anyaszentegyház. hogy el mennyünk. misére vasárnapokon. és az innepeken.?

F Az anya szent egy ház. azt kivánnya. hogy a hivek a magok parochiájokban halgasanak misét vasárnapokon, és innep napokon Conc. trid. sess. 22. et sess. 24. Cap 4.

K véteké el mulatni a parochiális misét?

F vétek, hogy ha tsak valamely helyes akadály azt meg nem gátollya

K Mire vagyon épitve eza köteleség?

F Arra hogy az anyaszent egyház., arégi Conciliumokban az ex Communicátiora méltoknak itélte lenni azokot. kik hellyes ók nélkül. három vasárnapon egy más után. a parochiális misét el mulattyák. Conc. sardi. Can. 14.

K Micsoda ókból köteledzi az anyaszent egyház a hiveket arra hogy a parochiális misére el mennyenek.?

F. két fö ókbol. 1. hogy a hivek mindnyájan esze gyülvén. és a pásztorokal meg edgyesülvén.. véle edgyüt könyörögjenek., és ajánlyák. a szent áldozatot. s. justin. apolog. 2: 2. Azért, hogy mindnyájan a hivek jelen legyenek a pásztorjok oktatásin.


Huszon nyolczadik Rész
Az Anyaszent egy háznak harmadik parancsolattyárol.

K Mellyik az anyaszent egy háznak harmadik parancsolattya?

F. Esztendöben. edgy szer menni. el ne mulasd vétked gyonni.

K Mire kötelez ez a parancsolat?

F Hogy meg gyonnyunk leg aláb egy szer esztendöben

K Hány esztendős korában tartozik agyermek el kezdeni agyonást.?

F Mihellyen annyi idös hogy halálosan vétkezhetik.

K kinek kel meg gyonni?

F A püspöknek, a parochusnak. a püspöktöl rendeltetet papnak. Ezt az ollyan hivekröl értem., a kiknek parochiájok vagyon. mert a szerzetesek, a magok papjokhoz gyonnak., azért mondgya a latera. Conc Can. 21. omnis utriusquae.. proprio sacerdot.

K vétkezneké hogy ha a husvéti gyonásra a parochiában nem mennek.

F Igen is hogy ha ameg lehet, vagy ha arra szabadságot nem kérnek a parochustol., nézd meg a fellyeb valo citatiot.

K Miért köteledzi az anyaszent egy ház ahiveket arra. hogy leg aláb edgy szer meg gyonnyanak esztendöben?

F Azért hogy a vétekben elne merüllyenek, és az urhoz meg térjenek.,

K. Tsak egy szer kellé meg gyonni esztendöben?

F Azt tapasztallyuk, minden nap hogy akik tsak egy szer gyonnak, tellyeségel keresztényi életet nem élnek., erre valo nézve is inti arra a hiveket hogy gyakortáb is meg gyonnyanak., de a parancsolat, csak az egy szerire. kötelez mindeneket


Huszon kilenczedik Rész
Az Anyaszent egy ház negyedik parancsolattyárol.

K. Mellyik az anyaszent egy háznak negyedik parancsolattya?

F Teremptödnek testét vegyed. buzgon husvétkor azt egyed.

K Mire kötelez eza parancsolat.?

F Hogy a Communiora el mennyünk leg aláb egy szer esztendöben., a nagy héten. vagy a husvét hetin., Can. omnis utriusque sexus.

K Hány esztendös korban tartoznak Communicálni?

F Mikor a pásztor arra alkalmatosnak itéli lenni. és ahoz elegendö képen oktattatot

K Hól kel fel venni a Communiot?

F A parochialis templomban.

K Hát ha valaki beteg talál lenni a husvéti napokban?

F Tartozik a husvéti Communiot fel venni vagy az ágyban. vagy ha jobban kezd lenni

K Hat ha a gyontato pap el halasztattya a penitentzia tartoval. a husvéti Communiot. mit kel néki tsinálni?

F Az anya szent egyház azt parancsollya a gyontato papoknak hogy fel ne adgyák. a Communiot azoknak, kik ahoz elegendö képen nem készültek., azért a penitentzia tartonak meg kel tellyeségel térni., a Communiohoz kel valoságosan készülni, penitentziát tartani, és a Communiora menni, mikor agyontato pap azt meg engedi.

K Micsoda büntetést parancsol az anyaszent egy ház az ellen aki a husvéti Communiot. el mulattya szán szándékal.

F Annak egész életében nem lesz szabad a templomban menni. és holtok után. ugy el nem temetetnek. mint a töb keresztények. Can.Omnis utriusque sexus.


Harmintzadik Rész
Az Anyaszent egy ház ötödik parancsolattyárol


Elsö Articulus
Közönségesen a böjtröl.

K Mellyik az anyaszent egyháznak ötödik parancsolattya?

F Cántort, vigiliát, meg böjtölyed, nagy böjtön hust enni kerüllyed.,

K Mit parancsol az anyaszent egyház nékünk ez által?

F Hogy a negyven napi böjtöt, a kántort. vigiliakot meg böjtöjük.

K Micsoda a böjtölés?

F A hus ételt el kel kerülni. és napjában tsak egy szer kel enni.

K Miért tilttyák a hus ételt.?

F Hogy sanyargassák atestet,. mivel a hus étel. táplálob. mint sem a más féle étel.

K Nem ellenkeziké ez a parancsolat a szent pál mondásával., valamit a mészár széken árulnak meg egyétek?

F. Szent pál itt a korintusbélieknek abálványoknak áldoztatot husról beszél., mert a korintusbéli hivek közül némellyek minden tartozkodas nélkül. meg eszik vala az illyen hust, némellyek pedig, nem tsak meg nem eszik vala. de még a mészár széken. hust sem mérnek vala venni, tartván attol.. hogy atöb hus közöt, ne légyen ollyan mellyet a bálványnak áldoztak volna, szent pál hogy ezt meg orvosollya. meg irá nékik. hogy bizvast ehetnek abbol a husbol mellyet a mészár széken árulnak. arrol nem is kerdezkedvén. hogy ha áldoztatot volté abálvanynak., vagy sem. de ha azt meg tudgyák. hogy valamely hus abálványnak áldoztatot, akoron nem kel abbol enni, hogy másokat meg ne botránkoztassanak.. 1. Cor. 10. 19 mind végig el kel olvasni ezt a részt., de itt nem arrol vagyon a kérdés. mivel azt jol tudgya az anyaszent egyház hogy a hus étel jó; és meg lehet, ha pedig némely napokon azt meg tilttya a sanyargatásnak., és a penitentzia tartásnak kedviért tselekeszi. eszerént is tselekedet annyi saeculumoktol fogvást., a böjtöt a kristus jová hagyá. dicsérvén szent jánost, aki tsak sáskával. és mézel élt.

K Hány orakor kel enni böjt napokon.?

F. A régi idökben, nagy böjtben csak estve felé ettenek., és más böjti napokon, három ora felé dél után; igen dicséretes dolog volna most is ezt követni. noha az anyaszent egyház. meg engedi mostanában. hogy böjti napokon délben egyenek. s. bern serm. 3. de quadra.

K A Collátiot meg engedié estve.?

F Mikor még a régi szokás tartatott; akor nem volt szabad töbször enni napjában egy szernél., de mostanában. hogy a déli étel szabad; az anyaszent egy ház az estvéli Collatiot is meg engedi,. de ugy, hogy igen kevésböl állyon. tsak éppen szükségre valot egyenek. enni nem kel. se halat, se tyuk tojást., se vajast, se tejest

K Böjti napokon idöközben leheté innya?

F Böjti napokon sanyargatni kel magunkot. az italban is ugy valamint az ételben. szomjuságot. és éhséget kel szenvedni apenitentzia tartásnak kedviért. de ez iránt a theologusok egymás közöt meg nem edgyeznek, ha idö közben, egy ital vizzel a böjtöt meg szegiké vagy sem. az anyaszent egyház is erröl semmit nem végezet s. thom. 2: 2: quaes 147. art. 5.

K kicsodák. azok kik böjtölni tartoznak.?

F Mind azok valakik a husz esztendöt meg haladták.

K kicsodák azok, akiknek engedelmek vagyon hogy ne böjtöjenek.

F A dajkák. a terhes aszszonyok, abetegek, azok, akiknek nagy nehéz munkákot. kel dolgozni., az öreg emberek, egy szoval. azok, akiknek a böjtölés egésségek meg romlására lenne.

K Mit kel cselekedni, mikor ollyan állapotban vagyon valaki hogy nem böjtölhet.?

F Minek elötte meg szegje a böjtöt, tanácsot kel kérni. mástol. és ha lehet szabadságot a pásztortol., leg aláb amenyiben lehet meg kel tartani., vagy más penitentzia tartást kel cselekedni. mert a penitentzia tartást senki el nem kerülheti.

K Miért rendeltetett aböjt?

F. hogy a testet sanyargasuk., és eleget tegyünk az Istennek apenitentziával. serm. s. basil. s. chrysost. s. aug. s. leo. de jejun.

K Mit kel csinálni hogy a böjt érdemes legyen?

F A böjtöléshez, az imádságot, és más jó cselekedeteket is kel tenni., fö képpen az alamisnát;

K kicsodák azok., kik a böjtnek parancsolattya ellen vétenek?

F 1. Azok. kik hust esznek szükség nélkül, 2. azok, kik idö közben esznek, vagy isznak, 3. azok kik ebédkor. sokat esznek, a Collation is hasonlo képen. 4. a gazdák. a kik szükség nélkül. a tselédeket dolgoztattyák. ollyan kemény. munkán. a melyért a böjtöt meg kel szegni. serm. s. aug. s. basil. s. leo. de jejun.


2 Articulus
A Nagy böjtröl.

K kicsoda rendelte a nagy böjtöt?

F Ez Apostoli traditio. a melyet minden idöben meg tartották az anyaszent egy házban., az apostoloktol fogvást s. aug. serm. 208 supra jejun

K Miért rendeltettet a negyven napi böjt?

F 1. Hogy kövessük. a kristus negyven napi böjtét. 2. azért, hogy a hivek a penitentzia tartásal., és a negyven napi böjtölesel., készüllyenek. a husvét innepéhez. s. aug. s. basil. s. leo. serm. de quadra

K Miért nevezik az elsö napját hamvas szeredának?

F Mert azon anapon hamvat hintenek a hivekre.

K Ez a Ceremonia régié az anyaszent egyházban.?

F Igen régi szokás., és azokért rendeltetet volt, a kik nyilván tartottak penitentziát, a püspök, vagy a penitentiárius. hamvat tett azoknak fejekre., a Ninivébéliek példájára., az anyaszent egy ház mostanában. az egész hivekhez meg tarttya ezt a szokást. mivel a negyven napi böjt. az egész hiveknek penitentzia tartására rendeltetet idö. s. bern. serm. in Capite jejunii.

K Micsoda elmével kel a hamu vételre menni?

F Alázatos és töredelmes elmével., és ollyan igazan valo szándékal. hogy a nagy böjtöt penitentzia tartásban akarják el tölteni.

K Mint kel cselekedni. hogy a nagy böjtöt. szentül lehesen eltölteni, az anyaszentegyház akarattya szerént?

F Böjtölni és alamisnát kel adni. az Isteni szolgálatot., a predikáciot. el nem mulatni. 2. a tánczot, a mulattságot, és fö képpen avétket, el kel kerülni. 3. az imádságot inkáb kel gyakorolni, az Isteni szolgálatokra gyakrabban kel elmenni. 4 a husvéti Communiora készülni. serm. s. aug. s. leo. s. bern. s. basil. s. Chrys. de jejun. quadra

K Nagy böjtben. miért mondgyák regel avecsernyét?

F. A régi idökben. nagy böjtben. tsak estve felé ettenek. és avecsérnyét is szokás szerént mondhatták el., mint egy ött, vagy hat ora tályban. de a hiveknek gyengeségére valo nézve, az ételnek idejét lassanként eleb eléb vitték. a vecsernyét is ahoz képest eléb kezdék mondani; hogy el lehesen leg aláb mondani. hogy vecsernye után szegik meg a böjtöt. szent thamás Aquinus idejében. tudni illik. a tizen harmadik saeculumban, nagy böjtben három orakor végezik vala el a vecsernyét., ugyan akor is kezdettenek az ételhez, de azon idötöl fogvást. az ebédnek orája. mindenkor elébb elébb vitetett; egy szoval. a miolta a szokás bé jött. hogy délben szegik meg a böjtöt a vecsernyét is az elött mondgyák el., hogy el mondhassák., hogy vecsernyéig böjtöltek, ugyan ez a régi szokás is hánnya a hiveknek szüntelen a szemekre, gyengeségeket, és lágyságokat, ugyan erre valo nézve. kellene tehát. nagyob szoroságal meg böjtölni azt a böjtöt., a mely azö régiségiért. oly meltó a tiszteletre., és oly hasznos büneinkre valo nézve.


3 Articulus.
A kántorok. és a vigiliákrol

K Micsoda a kantori böjt?

F Az anyaszent egyháztol rendeltetett. minden harmadik holnapban valo böjtök.

K Régi szokasé ez, az anyaszent egyházban?

F Ez a szokás. még az ötödik saeculum elött vétetett volt bé a romai anyaszent egy házban. és szent Leo. a ki abban az idöben élt, azt mondgya hogy ezek a böjtök. még apostoli traditio.

K Miért rendeltettek ezek a böjtök?

F. 1. Hogy egy nehány napi böjtel. meg szentellyük. az esztendönek mindenik részit. 2. hogy az Istennek áldását kérjük a földnek gyümölcsére, és hogy meg hálállyuk azokot, a melyeket már meg adott. 3. hogy az anyaszent egy háznak jó pásztorokot adgyon. mivel azon idökben szoktak lenni az egy házi rendelések.

K Miért imádkozik. és böjtöl. az egész anyaszent egy ház, a jó pásztorokért.?

F Mert rend szerent a népnek üdvesége a jó pasztorokon függ. a jokot az Isten adgya írgalmaságábol. és amás féleket. meg engedi haragjában.

K Micsoda a vigiliáknak böjttye?

F Ez ollyan böjt. mely a nagy innepek elött valo napokra rendeltettet.

K Miért rendelte az anyaszent egy ház ezeket a böjtököt?

F Azért hogy a hivek penitentzia tartásal készüllyenek az innepek szentelésihez.

K Miért nevezik ezeket a napokot vigiliáknak,? vagy virasztásnak?

F Azért mert a régi idökben ezeken a napokon., éttzakákon a templomban virasztottak, az éttzakának nagyob részit az imádságban töltötték,, valamint most is cselekesznek a görögök.

K Miért nem virasztanak mostanában a templomokban?

F Az anyaszent egy ház ezt a szokást el törlötte. mivel sok féle rendeletlenségek következtek abbol. hanem tsak. a karácson és a husvét éttzakáját tartotta meg, a husvét éttzakáját sem tarttyák mindenüt.


Harmintz egyedik Rész
Az Anyaszent egy ház. hatodik parancsolattyárol.

K Mellyik az anyaszent egy ház hatodik parancsolattya.?

F Pentekeken hust ne egyél. ugy szombaton cselekedgyél.

K Mit akar ez a parancsolat?

F Hogy pénteken. és szombaton magunkot meg tartoztassuk a hus ételtöl.

K Miért választotta az anyaszent egy ház, pénteket és szombatot?

F Azért. hogy pénteken holt meg az üdvezitö, és szombatot, el temetésinek emlékezetire, és hogy penitentzia tartásal. készüllyünk a vasárnap szentelésihez.

K Régi szokásé az abstinentiára valo napok.?

F Ez a szokás még az anya szent egy ház kezdetekor jőtt bé. de az elött, a böjtött is hozája tették. és némely anyaszent egy házban, szombat helyet, szeredát tarttyák.

Magyarázat.

Sokan vannak ollyanok, kik a böjt, és az abstinencia közöt semmi külömbözést nem tesznek, holot nagy külömbség vagyon., mivel a böjti napokon délig nem szabad enni., akor is csak szükségre valot, idöközben. semmit estig nem kel innya, és estve tsak száraz ételt enni., péntekeken. és szombatokon., mint hogy tsak abstinentia vagyon. az az. csak a hustol valo meg tartozkodás., kétszer napjában szabad föttet enni., és idö közben innya. szükségre valot.

K vannaké meg más abstinentiára valo napok.?

F vannak, a rogátiok,. és szent márk napja, de sok hellyeken ezekben a napokban abstinentiát nem tartanak, hanem processiok vannak, a melyekröl. fogunk szollani.


Ennek az elsö Szakasznak bé fejezése.

A keresztényi életnek tekélleteségéröl,. és az Evangyéliumi
jovallásokrol

K Már azt eddig meg magyaráztad: hogy miben ályon a keresztényi élet, meg mutattad külön. külön. hogy micsoda köteleségel tartozunk avétektöl. el távozni., a jó erkölcsöt kovetni. az Istennek. és az anyaszent egy háznak engedelmeskedni, azt is meg mutattad hogy miben. és mi formában. kel el járni azokban a külömb féle köteleségekben., nincsené még több is ez iránt a mit tudni kellene.?

F Még egy igen nagy dolog hátra vagyon, a melyet meg kel magyarázni,. tudni illik, hogy miben ályon. a keresztényi életnek tekélletesége.

K Miben áll tehát a keresztényi életnek tekélletesége.?

F. Az Isteni szeretetnek tekélleteségében., mert mentöl inkáb kapcsollyuk magunkot az Istenhez., és el távozunk a világtol. annál tekélletesebbek leszünk.

K Micsoda uton lehet a keresztényi életnek. tökélletességere jutni?

F A kristus meg tanitott. arra az utra. a melyen el érhettyük. azt, az az út, nem egyéb, hanem az Évangyéliumi jovallásoknak követése.

K Mit értesz, az Évangyeliumi jovallásokon. vagy tanátsokon.?

F Azokon értek némely szép dolgokat, a melyeknek követésit jovallya nékünk a kristus., és azokra int,, de azokra nem kötelez. ez igy lévén. az Évangyéliumi jovallás. és parancsolat közöt. az a külömbözés vagyon., hogy a parancsolatot tartozunk végben vinni. köteleség alat., nem is lehet üdvezülni. ha azt nem követik. akár. micsoda féle renden légyen is valaki., de üdvezülni lehet, ha nem követik is az évangyeliumi tanácsokot, hanem tsak azok kötelesek tartozás képen azokot követni. a kik azokra köteledzik magokat fogadás tétellel. s. aug. manuale. ad laurent. Cap. 12.

K Mellyek az Évangyéliumi jovallások?

F A leg föveb azok közöt. a tisztaság, szegénység. az engedelmeség. matth 19.12.21. 1 Cor.7. luc.9.23.

Az Évangyéliumi. tisztaságon értem, a hazasagnak, szabad akaratbol valo ellene mondását., mikor valaki egész életét atisztaságban akarja tölteni, 1 Cor 7. s. athan. s. ambr. s. aug. de virginitate.

Az Evangyéliumi. szegenységen. értem. a gazdagságoknak, és a világi joknak szabad akaratbol valo ellene mondását., mikor valaki a kristust szegénységiben akarja holtig követni. maga akarattyábol., matth. 19. 21. luc. 14. 33. s. aug. serm 49. de diversis. s. bern. serm. Ecce nos reliquimus omnia.

Az Evangyéliumi engedelmeségen értem. mikor valaki ellene mond a maga akarattyának, hogy a fellyeb valo akarattyát kövesse, alája vetvén magát. szabad akaratbol, matth. 17. 24 luc. 9. 23.

K Mint hogy ezek nélkül lehet üdvezülni. miért adta hát a kristus ezeket a tanácsokat?

F. Ugy adta minékünk ezeket. mint igen jó tselekedeteket magokban., a mellyek a tekélleteségre vezethetnek, és a mellyek nagy könnyebséget adnak a parancsolat bé töltésére.

K Mutasd meg azt nékem, hogy az Évangyéliumi tanácsok igen jó tselekedetek magokban?

F Nincsen semmi jóbb, mint az Istennek áldozni testünket, jószágunkot és akaratunkot, ugyan ezeket cselekeszik, a kik az Évangyéliumi tisztaságban, szegénységben. és engedelmeségben élnek. matth. 16. luc. 9. 23.

K Mutasd meg azt, hogy az Evangyéliumi tanátsok. atekélleteségre vezetnek.?

F A keresztényi tekélleteség abban áll. hogy ellene mondgyunk minden rosz kivánságoknak, és egyedül az Istenhez ragaszkodgyunk, hogy pediglen ebben a szándekban lehesünk, semmi nem alkalmatosab minket arra vezetni., mint a tisztaságban, szegénységben, és az engedelmeségben valo élet, mert atisztaság el távoztatt minket atesti kivánságoktol. a szegénység a szemeknek bujálkodásátol. és az engedelmeség. az életnek kevélységétöl. ezek is egyedül okai. hogy ugy nem kapcsollyuk magunkot az Istenhez amint kellene. s. thom. 2. 2. quaest 186. art. 7. in Corp.

K Mutasd meg azt, hogy az Evangyéliumi tanácsok könnyebbé tészik. a parancsolat bé töltésit.?

K Igen könnyü azt meg mutatni; mert a parancsolat. hogy el ne oszszuk szivünket a teremptö. és a teremtett állat közöt. matth. 6. 24. sokal könnyeb egyedül az Istenhez ragaszkodni mikor tisztaságban. és a házaságon kivül él valaki. mint mikor. a házaságnak köteliben vagyon. 1 Cor. 7. 32. 33.

A parancsolat hogy ne ragaszkodgyunk avilági jókhoz. luk. 14. 23. sokal könnyeb azokot meg vetni, mikor tellyeségel el hadgyuk., mint mikor azokot birjuk

Az is parancsolat, hogy a magunkhoz valo szeretetet meg kel sanyargatni. és magunknak meg kel halni. matth. 16. 24. luc. 9. 23. sokal könnyeb ezt végben vinni., mikor valakinek parancsolattya alá vettyük magunkat., mint mikor. a magunk akarattyán járhatunk

K Miképpen kel követni az Evangyéliumi tanácsokat.

F. Három féle szándékban kell lenni. a melyek nélkül nem használhatnak az üdveségre. 1. tiszta igyekezettel., keresvén egyedül az Isten dicsöségét. 2. nagy alázatoságal. magunkat nem tartván jobnak annál. a ki azokat nem követi., 3. hogy a parancsolatokot végben viszi, ugyan azokon is kel el kezdeni., mert azok nélkül az Evangyéliumi tanácsokot végben vinni. csak haszontalan volna s. aug. libr. de. s. virginitate. cap. 31.

K Nem történhetiké a meg hogy azok kik a parancsolatokot követik. el hagyván a tanácsokot., tekélletesebbek, mint sem azok. kik a tanácsokot követik.?

F Azok kik a világi rendekben élnek, ha ámbár az évangyéliumi tanácsokot nem követik is. de ha avilágtol. és annak rosz kivánságitol inkáb. el távoznak., az Istenhez magokot inkáb kapcsollyák. és a parancsolatokot inkáb végben viszik. mint sem azok kik az Evangyéliumi. tanacsokot követik,, (a mint e történik sokszor). illyen formában. tökélletesebbek ha nem követik is az evangyéliumi tanácsot, mint sem azok. kik követik. s.aug. lib 16. de civ Dei Cap. 36.

Mivel a tekélletesség nem áll tellyeségel. a tanácsokot valo követésben., hanem a tekélleteségel valo Isteni szeretetben, és avilág meg vetésiben, azt meg nyerhettik. noha nehezebben, és ha az Evangyeliumi tanacsokot nem követik is. s. thom 2. 2. quaest. 184. art. 3.

VÉGE Az Elsö SZAKASZNAK.

A Tridentinumi Conciliumnak Symbolumja.

A mely hitt Agazatokat hinni kel az egész hiveknek. és
amelyekröl. vallást kel tenni azoknak. kik az Anyaszent
egy házban jönek.

Erös hittel hiszem, és vallom. azokot a hit ágazatokot melyek, a hitnek symbolumjában vannak. és a mellyeket elömben ád. a romai Anyaszent egy ház. ugy mint.

Hiszek egy Istenben. mindenhato Atyában. menynek, földnek, és minden láthato. s’láthatatlan állatoknak teremtöjében., Es az egy ur Jesus kristusban. Istennek egyetlen egy Fiában, ki az Atyátol született, minden idöknek elötte, Istentöl Istent, világoságtol világoságot. igaz Istentöl valo igaz Istent., A ki születetett, nem teremtetett, Az Atyával egyenlö természetü, ki által mindenek alkodtattak, ki mi érettünk emberekért. és ami üdveségunkért. Mennyekböl alá szálla: és meg testesüle. a szent lélek által. szüz Máriátol: Es emberré lön, Meg is feszitteték. mi érettünk, ponczius pilátusnak alatta, kint szenvede. és el temetteték: és fel támada harmad napon. az irások szerént, és fel mene Mennyekbe. ül az Atya Istennek jobján. Es ismét. eljövendö dicsöségben. hogy meg itéllye. az eleveneket., és holtakat., a kinek országának vége nem lészen, Hiszek az elevenitö szent Lélek Urban. ki az Atyátol., és Fiutol szarmazik: ki az Atyával., és Fiuval, egyenlöül imádtatik. ki a proféták által szóllót: Es egy, szent, közönséges, és Apostoli gyülekezetett., Vallom az egy kereszttséget; bünöknek bocsánattyára,: Es várom a halottak fel támadását. és a jövendö boldogságnak életét. Amen. Eza nícaeai symbolum. A mi következik: atridentinumi Conciliumé.

Tartom. és vallom. az apostoli. és az Anyaszent egy házi tráditiokot. és a több tartásit. és rendelésit. ugyan azon anyaszent egy háznak.

Tartom a szent irást. ugyan azon értelem szerént. a melyet annak ád. és adot az anyaszent egy ház., a kinek illik egyedül, a szent irásoknak. valoságos értelméröl. és magyarázattyárol itéletet tenni. és soha azokot. se nem értem. se magyarázni nem fogom más képpen. hanem a mint a szent atyák. értették és magyarázták.

Vallom azt is. hogy az uj törvénynek. hét valoságos szenttségi vannak, amelyeket a kristus rendelte. az emberi nemzet üdveségére. noha nem mindenik szükséges mindenikének ugy mint. A kereszttség. a bérmálás. az oltári szenttség. a penitentzia., az utolso kenet., a papi rend, és aházaság., ezek mind kegyelmet osztogatnak, és ezek közül, a kereszttséget. a bérmálást. és a papi rendet töbször egyszernél fel nem vehetik szenttség törés nélkül., bé veszem, és tartom az anyaszent egy háznak. mind azokot a szokásit; a mellyeket. tart. és bé vett. a fellyeb emlitet szenttségeknek ki szolgáltatások iránt.

Bé veszem. és tartom. közönségesen, és különöson mind azokot a dolgokot a melyeket a tridentinumi szent gyülés végezet. és ki adot az eredendö vétekröl; és a meg ígazulásrol.

Vallom hasonlo képpen, hogy a valoságos. meg kegyelmezö áldozatot, A szent Misében. ajánlyák. az élökért, és a holtakért, és hogy a szenttséges Eucharistiában,, valoságos teste, vére, lelke., és Istensége vagyon a kristus Jésusnak, és hogy a kenyérnek állattya. substantiaja az ö testévé valtozik. és abornak állattya, substantiaja az ö vérévé, a mely valtozást. a közönséges anyaszent egy ház. trans substántiátionak nevezi., vallom azt is. hogy a kristus Jésust egészen. valoságal. veszik., a kenyérnek., vagy a bornak szine alat.

Tartom hogy vagyon purgátorium. és hogy a lelkek. kik ót vannak., meg segitetnek, a hivek imádsági által,

Hasonlo képen a szenteket, kik a kristus Jésusal uralkodnak tisztelni. és segittségül kel hini. és hogy ök az Istennek ajánlyák. imádságokat érettünk. és hogy tisztelni kel az ö reliquiájokat.

Tartom keményen, hogy a kristus. Jesus, a Boldogságos szűz. és a szentek kepeit. meg kel tartani., és azokhoz illendö tisztelettel, és becsülettel kel lenni.

Bizonyittom azt is. hogy az indulgentiákot a kristus hagyván az anyaszent egy házban., és hogy igen üdveséges azokal élni a keresztényeknek

Vallom és üsmérem. a Romai közönséges és apostoli anyaszent egy házat; annyának, és aszszonyának lenni a tőb anyaszent egy házaknak, és ésküszöm, és fogadom. valoságos engedelmeségel lenni a romai pápához: a kristus vicariusához., szent péternek., az apostolok fejedelme. succesorához.,.

Vallom, és bé vészem, minden kételkedés nélkül mind azokot a dolgokot, a melyek a traditiobol maradtak. a melyeket rendelték. és ki adták. a szent generale Conciliumok, és föképpen. a szent tridentinumi Concilium.

Ugy hasonlo képen, kárhoztatom., meg vetem, és anathématizálom, minden ellenkezö dolgokot., és minden féle. eretnekségeket, a melyeket. kárhoztatot., meg vetet, és anathematizált az anyaszent egy ház.

Ugyan ezt a valoságos. és közonséges hitet., a melyen kivül nincsen üdveség. vallom mostanában szabad akaratombol., és tartom valoságal. esküszöm, fogadom, és igérem. hogy ezt fogom tartani. és vallani. álhatatosan:, az Isten segittségevel. életemnek fogytáig.

Es hogy minden tehettségemel azon lészek. amenyiben töllem lehet, hogy ez, prédikáltassék. tanitassék. és meg tartassék. mind azoktol. kik töllem fügnek, vagy a kik gondviselésem alá adattak

Az Isten igy segéllyen engemet. és ezek a szent Evangyéliumi Istennek

Azoknak. a kik vallást. tesznek, a szent évangyéliumra kel tenni kezeket.

CATECHISMUS

Formájára valo közönséges.

OKTATÁSOK

Mellyekben rövideden meg magyaráztatnak,
A Szent Irásbol. a Traditiobol, a
vallásnak hitt ágazati. a keresztenyi tudományok.
A Szenttségek. Imádságok. Cérémoniák,
Az Anyaszentegy háznak rend tartási
és szokási, mind ezeket szükséges meg tudni
minden kereszténynek

Második. Szakasz

Hogy micsoda modon. kell Élni az Embereknek,
e földön, hogy az örök életett el érhessék

Harmadik könyv


Elsö Rész
A Kegyelemröl.


Elsö Articulus.
Hogy mi légyen. a kegyelem és a hány féle.

Kérdés. Leheté mi nékünk a magunk erejével. keresztényi életett élni eföldön?

Felelet. Nem. mert arra szükséges az Isten kegyelme és segittsége.

K Mit tészen ez a szó. kegyelem.? Gratia.

F. Ez a szó. közönségesen tészen. ajándékot. irgalmaságot, és ollyan adományt, mely nem tartozás képpen valo.

K vagyoné egy nehány féle kegyelem?

F. vagyon. ugy mint. természet szerént. és természet felett valo kegyelem. vagyon. belsö. és külsö kegyelem., vagyon ollyan kegyelem, mely minket kedvesekké tészen Isten elött. vagyon ollyan kegyelem, mely annak üdveségire adatik, aki azt veszi. vagyon ollyan is. mely a más üdveségére valo nézve adatik., vagyon még habituális.,, és actualis kegyelem. végtire. az actualis, vagy sufficiens. vagy efficax. a jó tselekedetre.

K Mit értesz. atermészet szerént valo kegyelmen.?

F. Értem azokat az ajándékokat. a melyek tisztán. természet szerént valok, ugy mint, az egésséget, atesti eröt. a jó elmét. és értelmet. és több efféléket, a mellyek meg adatnak, ahitetleneknek, valamint a keresztényeknek, a roszaknak, valamint ajóknak, ezeket a kegyelem közi számlálom. mert az Isten ezekel. senkinek nem tartozik., és ezeket ugy adgya. amint néki tettzik.

K Mit értesz a természet felett valo kegyelmen?

F Értem az Istennek azt a jó téteményit. melyet reánk hint az üdveségre valo nézve.

K Mit hivsz külsö kegyelemnek

F. Azokat az ajándékit. Istennek. amellyek kivül vannak rajtunk, ugy mint. az Igének meg testesülésit., halálát. a prédikáciokat. intéseket. tsudákot.

K Mitt hivsz belsö kegyelemnek.?

F. Azokat a belsö segittségeket, melyeket az Isten ád., ugy mint. a jo gondolatokat., a hitnek, reménségnek, és a szeretetnek ajándékát.

K Mellyek azok a kegyelmek, mellyek kedvesekké tésznek minket Isten elött?

F Hogy a szoknak, valoságos értelmek szerént szollyak., tsak éppen ameg szentelö. sanctificans, kegyelem. tészen minket kedveseké az Isten szemei elött., de a théologusok szerént, a kegyelmek melyek minket kedveseké. tésznek. Isten elött. Gratiae gratum facientes, azok., a mellyek nékünk adatnak, fö képpen ami magunk üdveségére., eképpen neveztetnek azért., hogy meg külömböztessenek azoktol., a melyek adatnak, a felebarátunkra valo nézve., és a melyeket a theologusok nevezik. Gratiae gratis datae. azért tettem fel ezeket az iskola béli terminusokot, hogy meg érthesse akárki mikor a könyvekben olvassa. vagy is a prédikátio közben halya. de magyarázás nélkül

K Mellyek azok a kegyelmek. amelyeket az Isten föképpen a mi magunk üdveségére ád?

F. A jó gondolatok, és indulatok., de leg inkáb a meg szentelö kegyelem.

K Mellyek azok a kegyelmek, amelyeket az Isten ád. föképpen. felebarátunkra valo nézve.?

F A tsuda tételeknek ajándéka, a sok féle nyelven szollásnak. jövendölésnek., prédikalásnak ajándéka., az Isten ezeket a kegyelmeket azért adgya, hogy a hitetleneknek, vagy más bünösöknek. meg térésekre fordittassanak., a hiveknek oktatásokra., egy szoval. a felebarátunk üdveségére. 1 Cor. 14.

K Mit értesz a habitualis kegyelmen.?

F Értem az Istennek ollyan kegyelmét. a mely bennünk lakván. minket meg szentel., és ö elötte. kedvesekké tészen., ezt meg szentelö kegyelemnek is nevezik.

K Micsoda az actualis kegyelem?

F Ez ollyan világosság. és ollyan jó indulat, melyet az Isten ád; hogy a roszat el kerüllyük. és jót tselekedgyünk.

K Micsoda külömbség vagyon a habitualis, és az actualis kegyelem közöt?

F A habitualis kegyelem. meg maradando ajándék. a mely bennünk lakik., és minket igazakká tészen., az actuális kegyelem nem meg maradando segittség. és ha ezt veszük is. azal igazak nem vagyunk

K. Micsoda az excitans, vagy a sufficiens kegyelem.?

F ez ollyan actualis kegyelem, mely minket a jora indit. erött is ád annak meg tselekedésére., de a mely azt meg nem tselekedteti velünk.

K Micsoda az efficax kegyelem?

F Ez ollyan actualis kegyelem, mely ajora indit. és azt meg is tselekedteti velünk..


2 Articulus
Hogy kinek érdemiért adatik a kegyelem

K Az Isten ki érdemiért adgya nékünk a kegyelmet?

F. A hitt ágazattya. hogy ádám esetétöl fogvást. valamenyi kegyelmet adot az Isten az embereknek. az ö üdveségekre, azokot mind a kristus erdeme által adta. és adgya., mert a vétektöl fogvást. az emberek menyben nem mehetnek,, se Isten elött kedvesek nem lehetnek, hanem tsak a kristus által. joan 14. 6. act. 4. 12. azok. kik kedvesek valának Istennek. a Messiás el jövetele elött, tsak ö általa lehetének kedvesek. s. aug. libr. 10. Conf. Cap. 43.

K A mely kegyelmet adot Isten az angyaloknak. teremptetések után. és az embernek esete elött, akristus által adtaé?

F Ez ollyan kérdés. melyen a Catholicus theologusok egy másal meg nem egyeznek; az anyaszent egyház is. ez iránt, semmit nem végezet.

K A kegyelem, melyet az Isten adot. az angyaloknak. teremptetések után. és az embernek. esete elött., valaé ollyan erös: mint a mellyet ád akristus által. a bünös embereknek?

F Nem., mert a mely kegyelemre a bünös embernek vagyon szüksége., és amelyet az Isten ád néki. akristus által., hogy ötett miveltesse., a sokal erösseb. és hatalmasab; mint a melyet adott az angyaloknak, és az ártatlan embernek., oka ennek a külömbségnek a, hogy az embernek ereje igen meg gyengült a vétek által., és hogy sokkal erösseb, és hatalmasab segittség kivántatik néki a mivelésre; hogy sem mikor még az ö lelke egész erejében vala; az ollyan embernek aki gyenge. és minden felöl üldöztetik, inkáb vagyon szüksége. az erös segittségre., mint az ollyannak, a ki maga erejében vagyon., Az ártatlan embernek, nem valának rosz kivánsági., annyi gyengeségi, sem annyi akadályok az üdveségre, de a vétekben eset ember meg gyengült, tudatlan, a roszra hajlando. minden felöl a sok kisértetek, és minden ellenzi boldogságát., el is kellene veszni, hogy ha eröseb segittséget nem venne. az ártatlan embernél. s. aug. libr. de correct. et de gracia. Cap. 11.


3 Articulus.
A kegyelemnek szükséges voltárol. és a bünös embernek.
szabadságárol.

K. Tselekedhetünké valami jót a kegyelem nélkül.?

F. A nélkül semmi jót nem tselekedhetünk ollyat; a mi hasznos lenne az üdveségre. hogy ha arra kegyelmet nem veszünk a kristus által,. joan 15. 5. mi magunktol. se a parancsolatokot. végben nem vihettyük, se nem imádkozhatunk., se idveséges jó gondolatunk nem lehet, hogy ha ezekre a kristus kegyelmit nem adgya. s aug. lib 10. de Conf. Cap. 29.

K Végben vihettyüké a parancsolatokat a kegyelemel.?

F. Igen is. mert ámbár magunktol semmit ne tselekedhessünk is, de mindent tselekedhetünk abban. aki minket erösitt. Az Isten semmi lehetetlent nékünk nem parancsol., hanem azt akarja hogy végben vigyük parancsolattyát; amenyiben töllünk lehet; és a mi az erönköt meg haladgya. arra kérjünk segittséget tölle., és meg segitt hogy azt végben vihessünk philip. 4. 13 Conc. trid. sess. 6. Cap. 11. s. aug. libr de natura. et de gratia. cap. 43

K A külsö képen valo kegyelmek elégségeseké. a jó tselekedetre?

F. Nem. mert a jó tselekedetre; szükséges. a mi szivünkben öntetett kristus kegyelme, a mely ótt is munkálodgyék

K A kristusnak belsö képpen valo kegyelme. szükségesé különösön mindenik jó tselekedetre?

F Igen is. mert az emberek semmi jót nem mivelhetnek az üdveségre, hogy ha az Isten irgalmaságábol öket nem segitti mindenik jó tselekedetre. s. aug. epist. 107. ad vital.

K Az igazaknak vagyoné szükségek a kegyelemre. különösön mindenik jó tselekedetre.?

F Igen is. mert szükséges hogy akristus az igazakot is segittse kegyelmével minden tselekedetekben. mert másképpen vétekben esnének. 2 Cor. 3. 5.

K A kegyelem szükségesé. az igasságnak. és a jo erkölcsnek meg üsmérésére. és szeretetire?

F Igen is. mert kegyelem nélkül nem lehet meg üsmerni az igazságot. vagy a jó erkölcsöt. sem azt szeretni ollyan szeretettel. a mely hasznos legyen az üdveségre. mert magunktol. semmi jó nem lehet bennünk az üdveségre., mivel minden valami az üdveséghez tartozik. az Istentöl jő akristus által. s. aug. de dono persever Cap 12.

K Honnan vagyon hogy ollyan nagy szükségünk vagyon a kegyelemre?

F onnét. hogy szüntelen. a Teremptötöl kel függeni ateremptett állatnak. és attol a gyengeségtöl. amelyben estünk, avétek miat. s. aug. de dono perseverantiae. Cap. 12

K Nem vagyunké szabadok a jó vagy a rosz tselekedetre?

F. Igen is szabadok vagyunk., de ezt a szabadságot igen meg gyengitette a vétek, és az oltatol fogvást. mindnyájan hajlandok vagyunk a roszra, és nem adhatnok magunkot a jóra, hogy ha a kristus nem segittené kegyelmivel szabadságunkat s. aug. de gratia. et libe. arbitrio.

K Az Isten kegyelmének ellene álhatunké. és azt meg vethettyüké?

F Feletéb is gyakorta történik. hogy ellene állunk akegyelemnek és azt meg vettyük. ez iránt minden nap veszedelmes probát teszünk. a szabadságunkrol. nincsen is ollyan kegyelem. melyet meg nem vethetünk. meg lássátok hogy valaki az Isten kegyelmétöl el ne szakadgyon mondgya szent pál. hebr 12. 15.


4. Articulus
A mi tselekedetinknek érdeméröl. és a kristus
kegyelmének erejéröl.

K Meg érdemelhettyüké az Isten kegyelmét?

F Hogy ha azt meg érdemelhetnök; nem volna kegyelem. hanem igasság tétel. és adoság. holot az Isten nékünk. semmivel sem tartozik. rom. 11.6.

K Miben áll tehát. a vétkes embernek érdeme.?

F Abban. hogy ha jol éll a kegyelemel, mely a kristustól jö. mivel ha azal jól éll., ezért ujjab kegyelmet nyerhet., és igy kegyelemröl. kegyelemre. az ember. az örökké valo életre jutt. a kristus által. Conc trid. sess. 6. Cap. 16.

K A kegyelem nélkül tett tselekedetek nem érdemeseké?

F Semmit nem érdemelnek a tselekedetek az üdveségre hogy ha azok nem származnak a kristus által valo kegyelmétöl az Istennek, azok a tselekedetek pedig melyek örök életet érdemlenek. a kristus kegyelmének erejétöl vannak, ez igy lévén, az örök életet ha meg érdemelyük is jó tselekedetinkért., de az az érdemlés. mindenkor, tsak. a kristus által valo kegyelmétöl vagyon az Istennek rom. 6. 13. s. Celest epist. 1. Cap. 12

K Az elsö kegyelmét. az Istennek., melyet tészen valamely bünösel. hogy ki végye abbol az állapottyábol. nem érdemletteé meg azt a bünös.?

F. Nem, mert a tisztán a kristus által valo irgalmasága az Istennek, mikor pedíg azt nekünk adgya az Isten., akor tsak vétket., és nyomoruságot talál bennünk. Conc. trid. sess. 6. Cap. 5.

K Micsoda grádicsokon érkezhetünk a kegyelemhez. mely minket. igazaká teszen?

F Az anyaszent egyház. azt el végezte, hogy a meg állapodot idejüek. kik vétekben esnek., hat féle gráditson érik el a meg igazulásnak kegyelmét., leg elsö kegyelme Istennek valamely bünöshöz. a, hogy fel nyittya elméjének szemeit., hogy hidgye mind azt. valami kí vagyon nyilatkoztatva. A 2. hogy félye az Isten iteletét. A 3. hogy az Isten irgalmaságában valo reménséget adgyon néki, akristus szenvedésinek érdemi által. A 4 hogy Isteni szeretetett olttson beléje. Az 5. hogy meg utáltassa véle abünt, A 6. hogy ollyan szándékot olttson beléje. mely a szenttségekhez vezesse., bünei bocsánattyának vételére., hogy újj életet élvén., meg tarttsa mind az Isten. s’, mind az anyaszent egyház parancsolatit. Conc. trid. sess 6. cap. 6

K Miben áll. ameg igazulásnak kegyelme? justificatio

F Hogy meg ujjitván lelkünknek belsö részeit. az Isten elött kedvesek lehesünk.

K Miben áll. abelsö képen valo meg ujjittás.?

F A bünöknek bocsánattyában. és a jó erkölcsöknek bé óltásában.

K kicsoda ennek a meg ujjitásnak a kezdete.?

F A szent lélek. aki is szivünkben jövén lakni. abban helyhezteti meg maradását.

K Miképpen veszszük. a meg ujjulásnak kegyelmét.?

F A kereszttségben. vagy a penitentzia tartásnak szenttségiben., és némelykor az utolso kenetkor. Conc. trid. sess. 6. Cap. 7.


5 Articulus.
Azokrol. a kiknek a kegyelem adatik.

K kiknek adgya Isten kegyelmét.?

F A mit leg bizonyosabban tudhatunk ez iránt. ezek azok.

1. Az Isten azt akarja. hogy minden emberek üdvezüllyenek és az igazságnak üsméretire jussanak, mondgya szent pál 1. tim. 2. 4.

2 Ezen a közönséges akaraton kivül. hogy mindenek üdvezüllyenek, vagyon még az Istenben hathato akarat, hogy némellyeket közüllök üdvezittsen., ugy annyira hogy valoságal nem minden ember üsméri meg az igazságot, se nem üdvezülnek mindnyájan. nem is adgya mindennek üdvezitö kegyelmét. ugy mint, a jóban. végig meg maradando kegyelmét. donum perseverantiae.

3. Az Isten annak adgya ezt a kegyelmét. és közönségesen minden kegyelmit akinek akarja., és ollyan formában a mint néki tettzik., mert ö szabad ajándékival. de mikor kegyelmit nem adgya: vagy azt viszá veszi, mindenkor tsak a véteknek büntetésiért tselekeszi.

4. Az Isten több kegyelmit adgya a hiveknek mint a hitetleneknek., de a hivek közöt is. némellyeknek többet ád, mint másoknak. 1 tim. 4. 10. joan. 14. 2.

K Az Isten miért nem adgya mindennek egyaránt. üdvezitö kegyelmét., holot azt akarja, hogy mindenek üdvezüllyenek?

F Az Isten azal. fényeségel. mutattya ki igasságát némellyeken. és irgalmaságát másokon.

Magyarázat

Ámbár az Istenben, az a közönségessen valo akarat légyen, hogy mindenek üdvezüllyenek, de aza különösön valo akarat is vagyon, hogy meg büntesse a gonoszokat. mindnyájan tehát vétkesek lévén az emberek az eredendö vétekért., meg érdemlették az örök kárhozatot, az Isten érdemek szerént bánik tehát vélék. mikor meg bünteti; némellyeknek meg is kegyelmez irgalmaságábol., adván nékik azután. ameg igazulásnak., és a végíg meg maradásnak kegyelmét, hogy az örök életet. el érhessék. másokot pedig el hágy. igasságábol a vétkekben. és meg engedi abban lévö halálokot. a melyért. el is kárhoznak. s. aug. epist. 105. ad sixt.

K Mint hogy az emberek mindnyájan vétekben születnek, mindnyájan vétkesek az eredendö vétekért. miért tehát az Isten egyikével. inkáb tészen irgalmaságot. mint a másikával.?

F oh! Ember. te kicsoda vagy, Isten ellen versengesz.? mondgya szent pál. rom 9. et 11. mindnyájan vétkesek lévén. tehát senki sem panaszolkodhatik. az Isten semmivel sem tartozik nékik., ö szabad mindennel., hogy ha ö inkáb választlya az egyikét. mint a másikát., ez ollyan titok. a melyet nem lehet meg fogni,, hanem azt imádnunk kel szent pálal., mondván. oh! Isten bölcseségének. és tudományának mélységes gazdagsága.! ki mehetet végére az ur akarattyának, vagy ki volt néki tanátsossa, mely igen meg tudhatatlanok azö itéleti, és meg foghatatlanok az ö utai rom. 11.

K leheté el veszteni a meg igazulásnak kegyelmét?

F. Igen is: és ez gyakorta történik.

K leheté azt azután viszá nyerni?

F lehet, de nem kel magunknak ez irányt hizelkedni. mert sokszor történik. hogy azt visza nem nyerhetni, igen ritkán tesznek ugy penitentziát. amint kellene. hebr. 6. 10.

K Mikor veszi el az Isten ezt a kegyelmet az embertöl?

F A meg igazulásnak kegyelmét. akor veszi el, mikor az ember halálos vétekben esik. mert az Isten el nem hadgya az embert, hogy ha ö elsöben el nem hagyatik. Conc. trid. sess 6. Cap. 11. s. aug. libr de natur. et de gratia. Cap. 26.

K Mitt hozzunk ki mind ezekböl.?

F Azt hogy, félelemel. és rettegésel, munkálkodgyunk. üdveséginkért, az Istenben, nagy bizodalommal. legyünk, foglallyuk magunkot szüntelen, a jó tselekedetekben., az imádságokban., vigyázzunk mindenkor magunkra,. és legyünk nagy alázatoságal. az Istennek keze alat. Conc. trid. sess. 6. Cap. 13.

K Miért kel félelemel munkálodni üdveségünkért.?

F Mert az Isten az, aki azt tselekszi bennetek. mind hogy akarjátok., mindhogy véghez vigyétek, az ö ingyen valo jó kedvéböl. mondgya szent pál 2. 13. és hogy azt senki nem tudgya.. ha a szeretetre é meltó. vagy aharagra. mondgya salamon. Eccles 9. 1. és hogy a végig meg maradando kegyelemel. az Isten senkinek sem tartozik. mondgya a trid. Conc. sess. 6. Cap. 13.

K Mit hivsz. végig meg maradando ajándéknak.? donum perseverantiae.

F Ez ollyan kegyelem mely végig meg maraszt az igasságban. a melyet tsak azoknak adgya Isten., a kik szentül halnak meg. s aug. de dono. perseverantiae.

K Rend szerént kinek adgya Isten. a végig meg maradando ajándékát. vagy a szent halált?

F Azoknak kik jól éltek., hogy ha azt meg adgya másoknak is., de a ritka tsuda, és azzal nem kel magunkot biztatnunk hanem reméllyünk. az Isten irgalmaságában. Conc. trid sess. 6. Cap. 13

K Mit kell. közönségesen tudnunk az kegyelemröl?

F 1. Hogy a nélkül, semmit nem tselekedhetünk az üdveségre. 2. hogy az el nem veszi az embernek szabadságát., 3. hogy azal nékünk nem tartoznak 4. hogy az Isten azt meg nem vonnya soha senkitöl. hogy ha ugy kérik azt. amint kell. 5. hogy a minket nem illet. hogy az Istennek ez iránt valo titkait visgállyuk

K Rend szerént micsoda modal. veszük az Isten kegyelmét?

F. A szenttségek. és az imádság modgya által.

Azok akik. bövebben. és mélyebben akarnak tudni a kegyelemröl. el olvashattyak, szent agostonnak. a pelagiánusok ellen valo irásit. a 6 sessioját a tridentinumi ConCiliumnak., a szent pápák. leveleit. Innocentius. 1. Bonifacius 2.


Második Rész.
A Szenttségekröl. közönségesen.


Elsö Articulus.
Hogy mikk legyenek a szenttségek.

K. Micsoda a szenttség?

F Ezen a szón közönségesen ollyan láthato jelt értenek, a mellyet a kristus ami meg szentelésünkre rendelt

K Miért mondád hogy a szenttségek láthato jelek.?

F Mert azok ollyan dolgok, vagy tselekedetek, a mellyeket. mi láthattyuk, és halhattyuk., mi láttyuk mikor apap keresztel, hallyuk is mit mond; ez a tselekedet, és ezek a szók. kegyelmet oltanak annak szivében akit keresztel, noha mi azt nem láttyuk

K Mikor szentek. és kedvesek az emberek, az Isten elött?

F Midön vétkek el töröltetik., és a meg igazulásnak kegyelmit veszik.

K A szenttségek mi formában szentelik meg az embereket?

F Ollyan szenttségek vannak melyek az embereket meg szentelik. a kegyelemnek életét adván nékik., némellyek pedig, meg szentelik öket,. meg szaporitván. és erösitvén bennek, akegyelmet, az elsöket. a halottak szenttségének nevezik., az utolsokat., az élök szenttségének.

K Mellyek azok a szenttségek, a mellyeket a halottak szenttségének nevezik?

F A kereszttség., és a penitentzia tartás, és némelykor az utolso kenet

K Mellyek az élök szenttsége?

F Mind atöbb szenttségek., mert hogy haszonnal lehesen azokat venni. kegyelemben kell. lenni.

K Mind azok kik a szenttségeket veszik. vesziké azoknak hasznait.

F A szenttségeknek kegyelme azoknak adatik meg. kik azokat illendö készülettel veszik. de akereszttségnek bérmálásnak. papi rendnek., Caractere meg marad. ha szinte azokat roszkészülettel veszik is


2 Articulus
A szenttségek számairol. rendeltetésekrol.
ki szolgáltatásokrol.

K Hány szenttség vagyon?

F Hétt. a kereszttség. bérmálás. az oltári szenttség. penitentzia tartás. utolso kenet, papi rend, és a házaság.

K A kristus rendelteé mind a szenttségeket.?

F Igen is. ezt az apostoli tráditiobol tudgyuk. de más képpen is, tsak az Isten rendelheti a szenttségeket, mert tsak egyedül ö adhat azokhoz. természet felett valo kegyelmet.

K Miért rendelte a kristus ahétt szenttségeket?

F Hogy az anyaszentt egy háznak lelki szükségeiröl tenne.

A kereszttségben lelki képen születünk, a bérmálás neveltett, és erösitt. az ur vacsorája minket táplál. a penitentzia tartás. meg gyogyit. az utolso kenet. a jó halálra. segitt, a papi rend. egy házi. szolgakot. és pásztorokot ád az anyaszent egy háznak. a házaság. pedig. szaporittya a hiveket

F kiknek vagyon hatalmok a szenttségek ki szolgáltatására?

F Ollyan szenttségek vannak mellyek tsak a püspököket illetik, némellyek apapokat, és szükségben minden keresztelhet.

K Hogy ha a pap halálos vétekben vagyon. igazán ki szolgáltathattyaé. a szenttségeket?

F Igen is: noha az ollyan pap. aki halálos vétekben lévén. szenttséget osztogat. (szükség nélkül:) ujonnan vétekben esik. mert meg szeplösitti a szent dolgot

K Az ollyan a ki halálos vétekben osztogattya ki a szenttséget, kegyelemben nincsen hogy osztogathat tehát kegyelmet?

K A ki a szenttséget osztogattya, a tsak eszköz. a kristus ö általa adgya a kegyelmet. a kristus kegyelme pedig nem függ az eszköznek, jó, vagy rosz voltától. s. aug. libr de Bapt. Contra donatis.


Harmadik Rész
A kereszttségröl.


Elsö Articulus
Hogy mi légyen a kereszttség.

K Mellyik az elsö szenttség?

F A kereszttség.

K Mit tészen ez a szó baptismus?

F Ez a szó a görögböl vétetett. a mely tészen. mártást, mosást, tisztulást.

K Miért neveztetik eszerént.

F Mert meg mossa, és tisztittya a vétekböl alelket.

K Micsoda a kereszttség?

F. Ollyan szenttség. mely el töröli az egész vétket, és a vétekhez tartozando büntetést. és igy az Istennek, és az anyaszent egy háznak. fiaivá tészen.

K Mit értesz az egész vétkeken. a mellyeket el töröli a kereszttség?

F Azokon értem az eredendö bünt. és mind azokat. a melyeket tett valaki kereszttsége elött, akár mely nagyok legyenek is azok. de a kereszttség azokot el töröli.

K Mit értesz. avétekhez tartozando büntetésen?

F Értem abüntetést., mellyet kell szenvednünk. avétekért. vagy ezen. vagy a más világon., ideig, vagy örökké., hogy eleget tegyünk az Isten igasságának.

K Nem tartoziké hát már eleget tenni az Isten ígasságának akit meg kereszteltek?

F Nem mert ebben a szenttségben minden meg bocsátatot néki mind a bün. mind a büntetés. valamég uj vétekben nem esik. rom. 8. 1. s aug libr 2. de merit: et de remissi peccatr. Cap. 28

K Miképpen lészen meg, ez az egészen valo bocsánat?

F. Mert az Isten irgalmaságábol,. egészen reánk fordittya. a kristus érdemeit a kereszttségben. és egészen meg botsátatnak büneink

K Miért nem teszi az Isten az embert akereszttség által, abban az állapotban, a melyben ádám volt esete elött?

F Mert a néki ugy nem tettzet. öszabad mindenel., az Isten azt akarja. hogy az ember meg emlékezék. arrol. a mitöl el eset, azt is akarja, hogy ezen a földön. szám ki vetésben, bujdosásban, alázatoságban, és félelemben élyen.

K Miképpen tészen minket a kereszttség Isten fiaivá.?

F Az ujj élet által. melyet ád akristusban, a mely ujj élet. ollyan állapotban tészen, hogy az Istent atyánknak nevezhettyük, és a menyet ugy tekinthettyük., mint örökségünket., ez az ujj élet, a kegyelemnek élete. mely minket az Istenhez kapcsol., a hitt. reménség. és a szeretett által. Conc. trid. sess. 6. Cap. 7.

K Miért mondod azt hogy ez az uj élet a kristusban adatik nékünk?

F. 1. Mert tsak ö általa., és az ö érdemiért vehettyük az uj életett. 2 mert a kristus lelke, melyet a kereszttségben veszük. hogy bennünk lakjék., kezdete ennek az életnek. 3 mert a kristus lelkének bennünk valo lakása, a kristusal ugy meg edgyesit. hogy ugy mondván. egyek vagyunk véle., vagy is inkáb ö éll mi bennünk, és mi az ö tagjai vagyunk galat. 2. 10. ephes. 5. 30.

K Miért tészen minket ollyan állapotban ez az ujj élet., hogy az Istent atyánknak nevezhettyük. és amenyet ugy tekénthettyük mint örökségünket?

F Mert meg edgyesitvén minket akristusal., azért az Isten minket fiainak fogad. örökösinek tészen. és a kristusnak örökös társaivá. 1 joan 3. 1. rom. 8. 17.

K Miképpen tészen a kereszttség az anyaszent egy ház fiaivá?

F Mert a több hivek közé. számláltatván, szabadságot ád a szenttségekel valo élésre, és részeseké tészen az anyaszent egy ház lelki hasznaiban.. ephes. 2.

K Mit okoz még más egyebet is bennünk a kereszttség.?

F A lelket ollyan lelki bélyegel belyegezi meg, a mely soha el nem töröltethetik. ez okáért is vagyon hogy tsak edgyszer adgyák fel a kereszttséget, és töbször nem. Conc. Trid. sess. 7. Can. 11.


2 Articulus
A keresztelésröl.

K Miképen adgyák fel a kereszttséget?

F Háromszor természet szerént valo vizet öntenek kereszt formára. arra, akit keresztelnek, mondván ezeket a szokat, Én tégedet keresztellek, Atyának. † és Fiunak † és szent † lélek. Istennek nevében.

Még más két féle képpen is lehet keresztelni...

1. Háromszor természet szerént valo vizben kel mártani azt akit keresztelnek., mondván a mártáskor ezeket a szokot, Én tégedet keresztelek Atyának † és Fiunak. † és szent † lélek Istennek nevében.

2. Háromszor: természet szerént valo vizet hintvén a gyermekre., mondván ezeket a szokot az elsö hintéskor. Én tégedet keresztellek Atyának. † és Fiunak, † a második hintéskor; és szent † lélek Istennek nevében, a harmadik. hintéskor.

K Honnét tudgyuk hogy ez a három féle keresztelés jó?

F A traditiokbol., mert a szent irás. a mártásal valo kereszttségröl teszen emlékezetet. rom. 6. 4. Coloss. 11. 12. S. Cypr: epist 76. ad magnum.

K Mellyik közönségeseb ezen harom féle keresztelés közzül?

F Az elöt a mártásal valo keresztelés közönségeseb volt, mostanában pedig az a szokás. hogy vizet öntenek annak fejére akit keresztelnek.

K. Miért mondád. hogy kereszt formára kel három szor vizet önteni, vagy három szor. mártani, vagy háromszor vizet hinteni arra a kit keresztelnek.?

F Mert az anyaszent egy ház. mindenkor eszerént tselekedet az apostoloktol fogvást. a szent Háromságnak emlékezetire., de nem tekenti ugy azt a szokást., mint ha azon állana a kereszttségnek igazán valosága., mivel ha tsak egy szer töltenék is avizet. és nem. kereszt formájára. a kereszttség jó volna

K Micsoda vizel kel keresztelni?

F ollyan vizel, melyet arra avégre szenteltek. de szükségben minden féle viz jó; tsak természet szerént valo legyen., ugy mint a folyo viz, forrás. kut viz. essö, tó viz. emind jó. tsak ollyan viz nelegyen, mely. tsinált viz volna. joan. 3. 5. act. 8. 16.

K Mikor keresztelnek. micsoda részire kel a gyermeknek avizet tölteni?

F A fejére a mennyiben lehet, de a kereszttség jó lesz.. ha más részire. töltik is avizet.

K leheté két személynek keresztelni., hogy edgyik avizet tölttse. a másika ezeket a szokot mondgya. Én tégedet keresztelek. &c.

F Nem, a ki avizet tölti, annak is kel ezeket a szókót mondani.

K leheté elsöben avizet tölteni, és azután mondani ell a kereszttséghez valo szókót?

F Nem lehet. mert mikor avizet töltik, a szokot is akor kell a töltéskor el mondani. másképpen a kereszttség nem volna jó.

K kellé különösön meg nevezni a szent haromságban lévö személyt.?

F Igen is, kölönosön kell meg nevezni az. Atyát, a Fiat, és a szent Lelket., a három személynek, nevében kel keresztelni., matth. 28:19 s. just. apolog. 2.

K kicsodák azok. akik keresztelhetnek.?

F A püspökök, papok., és némelykor a diáconusok is. ezek keresztelhetnek egyedül. az anyaszent egy házi Cérémoniákal. de szükségben, minden ember, és aszszony keresztelhet akár mely keresztényi valláson legyen keresztelhet. tsak hogy valoságal tselekedgye ezt a szent dolgot.

K Honnét tudgyuk azt., hogy minden ember., aszszony, és eretnek. keresztelhetnek.?

F. Azt a tráditióból. és az anyaszent egy ház szokásábol tudgyuk. a szent irás erröl nem szól:

K Az Isten miért akarta. hogy mindenek keresztelhesenek.?

F Az Isten mindenben elkövetheti akarattyát., és ollyan eszköz által adhattya kegyelmit. a mint néki tettzik.

2. Az Isten joságábol tselekedte. azt. hogy minden keresztelhessen, azért hogy minden könnyen fel vehesse. ezt a szenttséget. a mely nélkül lehetetlen üdvezülni.

K Mikor szükségben egy nehány féle személy találkozik. a keresztelésre, mellyikét kell arra inkáb választani.?

F Az egyházi renden valokot inkáb kel választani. mint sem avilágiakot, a Catholicusokot. inkáb, mint sem az eretnekeket. a ferfiakot inkáb. mint az aszszonyokot.

K Edgy atya. vagy anya; meg keresztelhetié a maga gyermekét?

F Igen is meg, de igen nagy szükségben lehet a meg., más képpen nem lehet, a kereszttségben valo lelki szövettség miat. és ugy. hogy ha nálokon kivül. ótt más Catholicus nem találkoznék.

Magyarázat.

Az anyaszent egy ház törvénye szerént., lelki szövettségben esik az, aki keresztel., azzal. akit keresztelt., ugy hogy a ki keresztel, meg nem házasodhatik azzal. akit keresztelt. sem annak attyával, vagy annyával. hogy ha pedig az atya, vagy annya nagy szükség nélkül. meg keresztelik gyermekeket., erre a lelki szövettségre valo nézve, a mellyik a kettö közül meg keresztelte. a gyermekét., a püspök engedelme nélkül, a nem kivánhattya a másikátol azt, a mire köteledzi a házaság. noha azt nem kel egy mástol meg tagadni. Conc. trid. sess. 24. de refor. matrim. Cap. 2.

K A szent irás mondgyaé hogy meg kel keresztelni a gyermekeket?

F. Azt nem mondgya tellyeségel, nem is tudgyuk másként. hanem atráditióbol, és az apostoloktol fogvást. az egész anyaszent egy háznak szokásibol.


3 Articulus.
A kereszttségnek szükséges voltárol. és akereszttség
nélkül meg holt gyermekekröl.

K A kereszttség. tellyeségel szükségesé az üdveségre?

F Igen is. ezt a tráditiobol. és akristus szavaibol tudgyuk., a ki is azt mondgya, ha valaki nem születendik viztöl. és szent lélektöl., nem mehet bé az Isten országában. joan. 3. 5.

K Ez a szükség. ugy tekéntié agyermekeket. valamint atöbb embereket?

F Igen is. az anyaszent egy ház. mindenkor igy értette. és tanitotta, és ezeken a szokon agyermekeket is érti. valamint atöbb embereket. Ha valaki nem születendik: &. s. Cypr. epist. 59 ad fidum

K Mi okoza a kereszttségnek ezt a nagy szükséges voltát?

F A, hogy a kereszttség egyedül valo orvosága az eredendö véteknek. mivel míg az ember az alat vagyon, az ördóg hatalma alat vagyon., amenyekben nem mehet.

K A kereszttség nélkül meg holt gyermekek el kárhoznaké?

F Örökül el vannak rekesztve az Istentöl. ez is leg nagyob kinnyok. a kárhozot lelkeknek, de az anyaszent egy ház semmit nem végezet ez iránt. hogy miképpen szenvednek, sem a szent irásbol. sem atráditiobol ez iránt bizonyost nem tudunk., atheologusok is eziránt edgymásal meg nem edgyeznek

Magyarázat.

A kristus azt mondgya az Evangyéliumban., hogy minden emberek az ö itélö széki eleiben mennek az itéletre. a jók. azö jób keze felöl lésznek. és a gonoszok a bal keze felöl. azok. akik ajob keze felöl lésznek, az örök boldogságban. mennek., abal keze felöl valok pedig az örökké valo tüzre, az ördögökel. matth. 25. 32. a kereszttség nélkül meg holt gyermekek meg itéltetnek valamint a töb emberek. mivel nem láttyuk. hogy a kristus különös helyt rendelt volna nékik. a mely, se job keze. se bal keze felöl nem volna., ugy tettzik hogy szent János mond valamit erre a kérdésre az ö látásinak 21 résziben. vers:27. hogy tsak azok mennek bé. menyekben, kik bé irattattak. az életnek könyvében, és másut: valaki nem találtatot bé irva az életnek könyvében, atüznek tavában vettetik. 20. 15. tehát amely gyermekek meg nem kereszteltettek. az élet könyvében sem irattak. szent ágoston erre valo nezve azt mondgya hogy a mely gyermekek kereszteletlenül halnak meg. a tüznek büntetésit szenvedik, de nem oly keményen mint mások., omnium mitissimam. a mi bizonyos ebben a dologban a, hogy az illyen gyermekek nincsenek aboldogságban, és hogy az Istentöl valo el rekesztések, nékik elég kin.

K Hány féle kereszttség vagyon.?

F. Harom., vizel valo kereszttség. kivánásal valo kereszttség, és vérel valo kereszttség.

K Mit értesz avizel valo kereszttségen.?

F Értem azt a kereszttséget, amint szoktak közönségesen vizel keresztelni.

K Mit értesz a kivánságal valo kereszttségen?

F. Értem azt a buzgo kivánságot., a melyel kivánná valaki fel venni a kereszttséget,. és a mikor a tellyeségel nem lehet.

K Ez a buzgo kivánság, elegendöé az üdveségre?

F. Az ollyan ember aki meg nem keresztelkedhetvén. ezel a buzgo kivánságal meg hal., hogy ha ez a kivánság. szeretettel. és igazán valo., az ollyan, mint ha a kereszttséget fel vette volna. üdvezül, az anyaszent egy ház. mindenkor eszerent hitte, és tanitotta. s. aug. libr 4. de bapt Contr. donatis. Cap 2. Conc. trid. sess. 6. de justifi. Cap. 4.

K Mit értesz a vérel valo kereszttségen.?

F Értem a martyrságot. mikor valaki halált szenved akristusért. kereszttsége eiött. ezt vériben valo keresztelésnek nevezik tertul. de bapt.. Cap. 16. s.aug. libr 13. de Civitate.Dei Cap 7.

K Az ollyan kisdedek kik halált szenvedtek a kristusért. kereszttségek elött üdvezülteké.?

F Az anyaszent azokot tiszteli mind martyrumokat., erre valo nézve mindenkor szentelte az apro szentek inepét, amint ki tettzik szent ágoston irásibol. serm. 66. de diversis.

K leheté töbször egyszernél fel venni a kereszttséget?

F Nem lehet., igen nagy vétek is meg keresztelni azt. aki az anyaszent egyház szokása szerént már meg volt keresztelve.

K Mit kel hát tselekedni mikor kételkednek valaki kereszttségiben?

F Mikor nagy ók lehet a kételkedésre., akor meg lehet keresztelni illyen formán. hogy ha te meg nem vagy keresztelve: Én tégedet meg keresztellek Atyának.. &c.

Régenten meg keresztelték Conditio nélkül. az ollyat akinek kereszttségéröl semmi bizonyság nem volt, a Conditio alat valo keresztelés nem régi szokás.

K leheté el veszteni a kereszttségnek kegyelmit?

F Igen is lehet a halálos vétekel. a melyet el veszteni nagy nyomoruság

K Mit kell tselekedni mikor azt el vesztették.?

F Nincsen más orvosága annak. hanem a penitentzia tartáshoz kel folyamodni.


4. Articulus.
A kereszt Atyákrol. és Anyákrol.

K Miért adnak. kereszt Atyát. és Anyát, annak. akit keresztelnek?

F. 1 Hogy a templomba bé mutassák azt, akit meg kel keresztelni. 2. hogy nevet adgyanak, és bizonysági legyenek meg kereszteltetésinek. 3 hogy helyette felellyenek atemplomban, és mint egy felellyenek arról is, hogy végben viszi az igereteket, melyeket tésznek helyette. tertul.libr. de bapt. Cap. 18. s.aug.epist. 98. ad bonifacium.

K Leheté minden féle személy. kereszt atya, vagy anya.?

F A kereszt atyának, vagy anyának., jó Catholicusnak kell lenni., avallást jol kel tudni, jó erkölcsüek legyenek., és ne légyen közüllök. valamellyik. se attya, se annya. annak a személynek. akit akereszt viz alá tartanak.

K Miért kell. Catholicusoknak lenni a kereszt atyáknak, és anyáknak?

F Mert azok kik az anyaszent egy házon kivül vannak, nem ajánlhatnak néki fiakot, és nem is felelhetnek helyettek. mert az anyaszent egy ház. nem közösül az eretnekekel imádságiban.

K Mit kel tudni a kereszt atyáknak, és anyáknak.?

F kell nékik tudni ahitnek ágazatit.,. az Isten, és az anyaszent egy ház parancsolatit, azt is, hogy ö magok micsoda igéreteket tettek volt kereszttségekkor. mert azokra tartoznak meg tanitani kereszt fiokat, hogy ha pedig magok azokot nem tudgyák. hogy tanithatnak azokra másokat

K Miért a kereszt atyáknak., és anyáknak, jó erkölcsüeknek kel lenni.?

F Mert az anyaszent egy ház. bé nem veszi az ollyan felelököt. kik botránkoztato életet élnek, mivel nem lehet másokért jól ellene mondani az ördögnek, azö pompáinak, és szolgálattyának, hogy ha ö magok elsöben., ezeknek ellene nem mondanak tselekedetekel.

K Miért hogy az atya. és az anya, nem lehet kereszt attya, vagy annya. a magok saját gyermekeknek.?

F Azért a lelki szövettségért, a melyben esnek a kereszt atyák. és anyák. a kereszt fiokal. vagy leányokal., és azoknak. attyokal, és Annyokal., ettöl is vagyon hogy a kereszt atya. vagy anya., meg nem házasodhatik a kereszt fiával. vagy leányával., se azoknak. attyokal. vagy annyokal., még sokan azt is tarttyák., hogy ha edgy atya, vagy anya. a kereszt viz alá tartaná a maga gyermekét szükség nélkül, hogy a házaságbéli szabadságal nem elhetnének. engedelem nélkül. Conc.trid. de reforma.matrim. sess. 24. Cap. 2

K A kereszt atyák. és anyák., ebben a lelki szövettségben esneké akor. mikoron a kereszttségnek tsak a Ceremoniait adgyák. fel.?

F Nem. hanem tsak. akor. mikor a kereszttséget cérémoniával adgyák fel.

K Mitsoda a kereszt atyák. és anyák, hivatallyok. a kereszt fiokhoz, és leányokhoz?

F. 1. A kereszt fiokat. vagy leányokot. szeretni kell valamint lelki gyermekeket, 2. vigyázanak neveltetésekre., és ha szüléjektöl meg válnak. ö magok nevellyék. 3. annak idejében. meg bérmáltassák. 4. meg magyarázzák nékik. azigéretet. mellyet tettek helyettek kereszttségekkor., és azt vélek meg tartassák. 5. imádkozanak érettek.


5. Articulus.
A kereszttségnek. Cérémoniáirol.

K. Miért álittya meg a pap atemplom ajtaja elött azt, akit keresztelni visznek?

F Azért hogy nem érdemes abé menetelre. az eredendö vétekért., a melyért. a sátánnak birodalma alat vagyon

K Miert. fu reája a pap.?

F Hogy az ördögöt el üze, a szent léleknek erejével., a melyet az Isten fuvallásának nevezik., kereszt formára. fu a gyermekre. azért. hogy azal meg mutassa, hogy a meg feszitetett kristusnak érdeme által. kell el üzni az ördögöt.

K Miért vett keresztet apap a gyermek homlokára?

F Azért. hogy nem kell meg pirulni. hanem dicsekedni, a kristus keresztében.

K Mit tésznek ezek a szók. dicsekedni a kristus keresztében. vagy meg pirulni a kristus keresztiért?

F A kristus keresztiben valo dicsekedés. a, hogy meg vallyuk nyilván. hogy keresztények vagyunk, és hogy a keresztényi tselekedeteket is. félelem nélkül mivellyük. meg pirulni pedíg akristus keresztiért a, midön szégyenellyük keresztényeknek mutatni [mu tatni] magunkat, és annak tselekedetit is szégyenellyük.

K Miért tsinál keresztet a pap a gyermek melyére.?

F Azért hogy szeresse a keresztet, és minden reménségit. ameg feszitetett kristusban vesse.

K Mit tésznek a több keresztek is a melyeket vett a pap agyermekre?

F Azt teszik, hogy a kereszttség. minden erejét. akristus keresztétöl veszi, és azö szenvedésének, érdemetöl.

K Miért adgyák a gyermekre. valamely szentnek anevét.?

F Azért hogy annak a szentnek példáját kövesse., és a kristus mellet valo gondviselöjének. tarttsa.

K Miért exorcizállya anyit apap agyermeket?

F Hogy el üze tölle agonosz lelket., akinek hatalma alat volt az eredendö vétekért. S.Cypr epist. 76. s aug.libr. 1. de nupt. et de concupis. Cap. 9.

K Miképpen nevezi az anyaszent egyház. azokat. kiket keresztelni visznek.?

F Azokat catechuménusoknak nevezi.

Magyarázat.

Ez a szó catechuménus, görög szó, a mely ollyan személyre értödik. akit tanitanak, Catechizálnak., az elöt az anyaszent egy házban. hoszas oktatásokal készitették a kereszttségre. a keresztelni valokat., azok sokan is valának. azokot catechistáknak, vagy Catechumenusoknak nevezték. mostanában is eszerént nevezik mind azokot kik keresztelni valok. noha a gyermekek ne legyenek is alkalmatosak atanulásra


6 Articulus
Ismét a kereszttség Cérémoniáirol.

K Miért teszen sót apap a gyermek szájában?

F A jelenti a bölttseséget. melyet néki kér az anyaszent egyház. s.aug.Conf. libr 1. Cap. 1.

K Miért tesznek néki nyálat, az orrában, és fülében?

F Ezzel a kristus példáját akarják követni. a ki nyálával gyogyittá meg a némat és siketet. az anyaszent egy ház azt kéri az Istentöl. hogy a Catechumenusoknak nyitva legyenek fülei az igazságra. és hogy érezze annak kedveségit.

K Miért mondattyák el a Hiszek egy Istent a kereszt atyákal. és anyákal.?

F Azt a gyermek helyet mondgyák el. a melyet magának kellene el mondani, ha arra alkalmatos volna., mivel az anyaszent egy ház tsak azokat kereszteli meg, akik akristusban hisznek s.aug. de symb. ad catech.

K Miért viszik bé atemplomban a gyermeket, midön ahiszek egy Istent mondgyák.?

F Meg akarják azal mutatni., hogy tsak az igazán valo hitt tétel által. érdemellyük bé menni a szent egy házban.

K Micsoda ígereteket tétetnek a gyermekekel.?

F Arra kénszerittik hogy ellene mondgyon a sátánnak., az ö pompáinak. és tselekedetinek, és hogy fogadgya fel. akristust követni. ezeket az ígereteket a kereszt atyák. és anyák. teszik a gyermek helyet, de ha nagyot keresztelnek. magának kel felelni.

K Miért kivánnyák ezeket az igéreteket?

F Mert a kereszttség. az Isten, és az ember közöt valo szövettség. a melyben az Isten örök életet igér. azoknak. kik meg keresztelkedvén. hüségel meg tarttyák igéreteket. az ember is arra igéri magát hogy ellene mond a sátánnak. pompáinak. és tselekedeteinek, és hogy a kristust igyekezik követni.

K Mitsoda az értelme, ezeknek az igéreteknek.?

F Ellene mondok a sátánnak, az az, hogy azö birodalma alol el álok, és azt el hagyom. az ö pompáinak. az az. evilág hejában valoságinak. az ö tselekedeteinek. az az. a véteknek., hiszek a kristusban &c. az az. hogy tsak egyedül. a kristushoz akarom magamot kapcsolni. minden ki nyilatkoztatot titkait hinni akarom, tudományát. és példáját követni akarom., az ö tanitvánnyi közöt akarok lenni. ötet is veszem mesteremnek.

F szükségesé némelykor meg ujitani a kereszttségben tett ígéreteket?

F Gyakorta szükséges. azért hogy meg láthassuk. miben mulattuk el azokat., de föképpen illyen állapotokban szükséges. 1. Mihelyt annyira valo esze lehet a gyermeknek hogy arrol gondolkodhatik. 2 minek elötte a bérmálást fel venné. 3 az elsö kommunio elött. 4. husvét, és pünkösd elöt valo napokon minden esztendöben., 5 a kereszttségnek minden esztendönként valo elö fordulásakor. és halála oráján

K Tartozunké meg tartani azokot az ígereteket melyeket tettek hellyettünk. a kereszt atyák. és anyák. a kereszttségben?

F Igen is tartozunk. mivel azon igéretre valo nézve adta az Isten a kereszttségnek kegyelmét.

A kereszttségben tett igéretek meg ujitásának
formulája.

Hiszek egy Istenben. minden hato Atyában. menynek. és földnek teremptöjében. és a kristus Jésusban. ö egy Fiában, Isten. s’ emberben. ki a kereszt által az embereket meg váltotta. Es a szent Lélekben. hiszem a közönséges anyaszent egy házat. a szenteknek edgyeségét. a bünöknek bocsánattyát, a testnek fel támadását. és az örök életett. szívemböl ellene mondok az ördögnek. az ö pompáinak. és tselekedeteinek. az az. avilági hejában valoságoknak. és a véteknek. a kristushoz akarom egyedül magamot kapcsolni, és ötet követni., és egyedül ö érette. akarok élni, és halni Atyának. Fiunak. és szent Lélek Istennek nevében. Amen


7 Articulus.
Ismét a kereszttség Cérémoniáirol.

K Mit jelent a. hogy agyermeknek vallát és melyét meg kenik?

F Ez a kenet jelenti a kegyelmet., mely a keresztényt. alelki életben valo munkáiban és hartzaiban meg erösitti. és neki kedvessé. s’ könnyüé tészi akristus terhét., s Cyrill. hierosoli. catechis. 2.

K Miért kérdezik a Cátéchuménustol. hogy ha akaré meg keresztelkedni?

F Mert az anyaszent egy ház. tsak azokat kereszteli meg, a kik azt kérik. és kivánnyák

K Hiszem a gyermekek azt nem kérhetik?

F Ugyan azért is rendeli az anyaszent egy ház. a kereszt atyát. és anyát. hogy azt kérjék, és felellyenek is helyette

K Mit jelent a. mikor a kereszttség után. meg kenik a gyermek fejét?

F Az a kenés jelenti, hogy a kereszttség valamenyiben. ötet pappá. és királya teszi.

Magyarázat

Szent Péter. azt mondgya a keresztények felöl., Ti pedig választott Nemzettség. királyi, papság., szent nép vagytok., 1 petr. 2. 9. A mely edgyeségben vagyunk akristusal., a részesit minket. az ö papságában. és kiralyságában., más képpen is el lehet mondani. hogy papok vagyunk, mivel tartozunk. az Istennek szüntelen ajánlani magunkot. valamint szent pal mondgya.. rom 12. 1. Edgy szoval arra rendeltettünk. hogy a kristusal örökké uralkodgyunk. és hogy véle edgyüt örökké ajánlyuk az Istennek a magunkbol álló áldozatot menyekben

K Mit jelent a fejér ruha, melyet adnak agyermekre., a kereszttsége után.?

F Jelenti a kereszttségnek ártatlanságát., a melyet meg kel néki holtig tartani.

Magyarázat

Régenten. fejér ruhát adtanak azokra akiket meg kereszteltenek., hogy jelenttse a kereszttség ártatlanságát, és hét napig kelletett azt viselni.. ezen ídö alat az Isteni szolgálatokon jelen voltanak és minden nap Communikáltanak a mise alat., a melyet is ö érettek mondották. valamint eki tettzik arégi imádságokbol., a mellyeket mostanában is mondgyák. azért is hivtak azt a vasárnapot. amelyen le tették a fejér ruhát. és rend szerént valo köntöst vettek magokra. Dominica post albas. és még mostanában is azt nevezik Dominica in albis. fejér vasárnap. a mely fejér ruhát teritenek mostanában. a gyermek fejére. a fejér köntös helyet vagyon s.aug serm. 81. de diversis.

K Miért adnak egö gyerttyát. annak kezében. akit meg kereszteltek?

F Hogy azal meg mutassák néki, hogy a fénylő jó erköltsök, és a buzgo Isteni szeretet által. mint egy, égö világosságnak kell néki lenni ephes 5. 8. matth. 5. 16.

K Mind ezek a kereszttség elött, és a kereszttség után valo Cérémoniák, régieké az anyaszent egy házban?

F El lehet itélni. azoknak régiségeket, mivel mind azokat a szent Atyák irásiban meg találhatni. és még ök is azt tarttyák. hogy az apostoloktol maradtanak.. tertul. de Corona milit. Cap. 3. s.basil. libr. de spiritu sancto. Cap. 27. akik pedig erröl bövebben akarnak tudni. meg talállyák. a josephus vicecomes auctor könyvében a melynek titulusa. observationes Ecclesiasticae. de antiquis. baptismi ritibus et caeremoniis.


Negyedik Rész
A Bérmálásrol.


Elsö Articulus
Hogy mi légyen a bérmálás.

K. Melyik a második szenttség?

F A bérmálás

K. Micsoda a bérmálás?

F. Ez ollyan szenttség. a mely szent lelket ád a meg keresztelteknek., hogy öket. meg erösittse a hitben. és tekélletes keresztényeké tégye.

K Miért mondod hogy a bérmálás szenttség?

F Mert ez ollyan láthato jell. melyet a kristus rendelt, a mi meg szentelésünkre.

K Honnét tudgyuk. hogy a bérmálást, szenttségül rendelte a kristus?

F. Azt mi a szent irásból. és a tráditiobol tudgyuk, mert senki más akristuson kivül. nem rendelhetet ujj törvénybéli szenttséget

K Micsoda láthato jell. vagyon a bérmálásban.?

F A kézel valo illetés, a szent olajal valo meg kenés. és a püspök szavai.

K Honnét tudgyuk hogy a kézel valo illetésel, és a szent olajjal valo meg kenésel. szent lélek adatik?

F Azt a szent irásbol, és a tráditiobol tudgyuk., mivel a szent irás egy nehány helyt mondgya, hogy a kereszttség után. az apostolok szent lelket adtanak azoknak, akiknek fejekre tették kezeket act 8. 15 hebr. 6. 2.

K A szent irás teszené emlékezetet., a szent olajjal valo meg kenésröl. a bérmáláskor.?

F szent pál erröl tészen emlékezetett. 2 Cor. 1. 21. de ezt leg inkább atráditiobol tudgyuk., mivel az anyaszent egy ház mindenkor ugy tartotta, hogy a püspökök az apostolok hellyekben [hel lyekben] következvén. hatalmok vagyon a szent lelket osztogatni. az ujjonnan meg kereszteltetteknek., vagy a kezekel valo illetés által. vagy a szent kenet által, vagy mind a kettö által egy szersmind. tertul. libr de bapt. Cap. 7. s.Cypr. epist 70. ad janua. s.leo.serm. 4. de nativi. J.Ch. s aug.libr. 15. de trinitate. Cap 26. libr 3. de bapt. Cap. 6.

K Miért nevezik ezt a szenttséget Confirmátionak.?

F Mert meg erösitti a hiveket a kereszttség által vett ujj életben.


2 Articulus
A bérmalásnak hasznairol és a szent Lélek ajándékirol.

K Micsoda hasznot szerez a lélekben a bérmálás?

F Elöször azt, hogy, a szent léleknek kegyelme. meg erösitti alelket. akülsö, vagy belsö. kisértetek ellen. és minden ajándékiba. közössé tészi, másodszor ollyan bélyeget nyom a lélekben, valamint a kereszttség. a mely soha el nem töröltethetik. ugyan azért is nem szabad töbször egy szernél. fel adni ezt a szenttséget Conc.trid sess. 7. Can. 9. de sacram.

K Mit hivsz külsö kisérteteknek?

F Az üldözéseket, gyalázatot., bestelenséget. és mind azokat, valamit az ördög indithat. és szenvedtethet akeresztényekel., hogy meg tántorithassa hitekben, és jó erkölcsökben.

K Mit hivsz belsö kisérteteknek?

F Azokon értem a rosz kivánságokot, melyek gyarloságunk miat bennünk fel támadnak, és a melyeket az ördög neveli incselkedésivel és a világ rosz példa adásával.

K Mikeppen ád nékünk a szent lélek erött. hogy ellene álhassunk ezen kisérteteknek.?

F Neveli, és tekélletesé tészi bennünk az Isteni szeretetett.

K Mellyek a szent lélek ajándéki?

F A szent irás hetett nevez. ugy mint, a bölcseség. értelem, tanács, erö., tudomány, buzgoság., és Isteni felelem Isai. 11.2.

A bölcseség. a szent léleknek. ollyan ajándéka, a mely, el vonván minket evilágtol., tsak egyedül az Isteni dolgokat szereteti velünk s.aug manual. ad laurent Cap. 1.

Az értelem ollyan ajándéka., a mely meg érteti velünk avallásnak igasságit. és titkait. s.aug.tract 27. supr.s.joan. et libr de agone Christiano. Cap 13.

A tanács ollyan ajándéka, mely mi velünk mindenkor azt választattya. a mileg inkáb szolgálhat az Isten dicsöségére. és ami üdveségünkre. s. aug libr 1. de sermone Domini in monte. Cap. 4.

Az erö ollyan ajándéka. a melyel meg gyözük azokat az akadályokat, mellyek támadnak a mi üdveségünk ellen, s. aug. supr ps. 141.

A tudomány ollyan ajándéka. mely meg mutattya azt az utat. a melyen menyekben mehetünk. és velünk el kerülteti aveszedelmet. s. aug. libr 5 de Conf. Cap. 4.

A buzgoság ollyan ajándéka.. mely mi velünk. örömest. és könnyen végben viteti mind azt, ami az Isten szolgálattyára valo. s. aug. libr 10. de Civit Dei Cap. 3.

Az Isteni félelem ollyan ajándéka mely szivünkben Istenhez valo tiszteletet ólt. elegyesen szeretetel, és a mely felelemben tart minket, hogy valamiben az ö kedvetlenségében ne essünk. s. aug. supr. ps. 127. lib 14 de Civit Dei. Cap. 9

K vagyoné valamely külömbség, a kereszttség. és a bérmálás belyegi közöt.?

F. A kereszttségben. az Isten fiának bélyegét veszük. a bérmálásban az ö vitézinek belyegét, az elsö tselekeszi hogy az Istené vagyunk., a másika. hogy érette vitézkedünk tertul libr. de praescriptionibus. Contra hereticos. Cap 40.


3 Articulus
Hogy ki adgya fel a bérmálást. annak szükséges voltárol.
és hogy micsoda készülettel kel ahoz járulni.

K kinek vagyon hatalma abérmálást ki szolgáltatni?

F Tsak egyedül a püspöknek, ezt a szent Irásbol, atráditiobol., és az anyaszent egy ház el végezéséböl tudgyuk. a szent irásbol láttyuk. act. 8. v. 15 hogy az apostolok szent lelket adának azoknak, akikre kezeket tévék. a kik már a kristus nevében meg valának keresztelve.

A tráditiobol azt láttyuk, mivel mindenkori szokása volt ez, az anyaszent egy háznak, és a szent Atyáknak, erröl valo bizonyság tételit bövön láttyuk. szent Cyprianus, arany száju szent jános. szent hieronimus. szent innocentius pápa. az anya szent egy ház ezt elis végezte a tridentinumi Conciliumban sess. 7. Can. 3.

K kicsodák azok. kik fel vehetik a bérmálást?

F Mind azok., kik meg kereszteltettek, és meg nem bérmáltattak.

K A gyermekek kik még az okoságnak idejére nem jutottak meg bérmáltathatnaké.?

F Az elött. meg bérmálták. még a kisdedeket is., és midön a püspök keresztelt. a bérmalást is mindgyárt fel adta., de ezt a szokást már most nem tarttyák. a nap nyugoti anyaszent egy házban. a görögöknél, még most is a kereszttség után. mindgyárt meg bérmályák a gyermekeket, a Romai anyaszent egy ház. noha jová hadgya ezt a szokást. de nem követi. s. greg. libr. 3. epist 9. ad janua.

K Micsoda idejében kel annak lenni a kit meg bérmálnak a mostani szokás szerént.

F szükséges hogy az okoságnak idejét el érje, azért hogy nagyob haszonal vegye fel ezt a szenttséget. 2. mivel abban az idöben kezdödnek a kisértetek., az erö vételre is akor vagyon nagyob szüksége. 3. mert üsmerettségel vévén fel ezt a szenttséget. arra reá emlékezik, és kétszér fel sem veszi.

K Leheté meg bérmálni. a haldoklo embert. a ki bérmálatlan.?

F. Igen is lehet. eszerént tselekedet mindenkor az anyaszent egy ház. az ollyan hellyeken. a hol püspökök vannak

K Mitsoda készülettel kel fel venni ezt a szenttséget?

F. kegyelemben kel lenni. az az, a kereszttségnek ártatlanságát meg kelletet tartani., vagy is leg aláb azt helyre hozni a penitentzia tartásal. kel tudni a hitnek fö agazatit: és ehomra kel azt fel venni.

K szükségesé a bérmalás az üdveségre?

F A bérmáltatás nélkül is lehet üdvezülni. de vétkeznek., hogy ha azt fel vehetnék. és fel nem veszik. vagy azt semminek tarttyák. mert ollyankor. az Istennek. és az anyaszent egy háznak nem engedelmeskednek, akinek is az, az akarattya hogy minden keresztény meg bérmáltassék. de ezen kivül is nagy segittségtöl fosztanák meg magokot az üdveségre. ha azt el mulatnák.


4. Articulus.
A bérmálás. Cérémoniainak magyarázattya

K Miképpen adgyák fel a bérmalást?

F A püspök a fejére tészi a kezét annak. akit bérmálni akar., és azután. az olajban mártván a hüvelykét. keresztet tsinál azzal. annak homlokára. és az imádsagot el mondgya pontifical. rom.

K Mit tészen ez a szó Chrisma?

F E görög szó lévén. kenetet tészen

K Mitsoda a szent Chrisma?

F. Ez olaj magbol. valo olaj. balsamumal elegyes. ezt a püspök. Cérémoniával szenteli meg.

K Az olajnak. és abalsamumnak, vagyoné valamely titkos értelme.?

F Az olaj természet szerent lágyito. és erösitö. ezel azt akarják velünk meg értetni. hogy a szent léleknek kegyelme. meg enyhitti azt, a mi a parancsolatban nehéz volna., meg is erösit. annak végben vitelére. a balsamum pedig az ö jó illattyával, meg sem engedi a rothadást. ezel azt akarják velünk meg értetni. hogy a szent lélek kegyelme. meg oltalmaz minket a vétektöl.

K Miért keni meg a püspök. a homlokot?

F Azzal meg akarja mutatni., hogy nem kel meg pirulnunk az évangyéliumért., és hogy ez a szenttség bátorságot is ád. arra, hogy vallást tegyünk a kristus hitéröl. életünk el vesztésivel is.

K Miért keni meg kereszt formára?

F Azzal azt akarja velünk meg értetni, hogy a kristus keresztében. dicsekedjünk. mely eszköze volt válttságunknak

K. Miért tsapja meg egy kevesé a püspök. az orczáját annak a kit meg bérmált?

F Hogy néki békeséget kiványon ugyan azért is mondgya pax tecum békeség legyen teveled; azt is el mondhattyuk, hogy az által azt akarja velünk meg értetni az anyaszent egy ház,. hogy mindeneket békeségel kell el szenvedni a kristusért

K leheté a bérmáláskor kereszt. atyát. és anyát választani?

F Igen is lehet. és önékik kel a püspök eleiben vinni azokot akiket meg kel bérmáltatni. és az ö köteleségek. ollyan a bérmálásban. valamint a kereszttségben.


Ötödik Rész
Az Eucharistiárol.


Elsö Articulus
Hogy mi Légyen az Eucharistia.

K Micsoda az Eucharistia?

F. A kristus Jésus testének. és vérének szenttsége. és áldozattya melyet ajánlanak., és osztogatnak. a kenyér. és a bór szine alat. E szenttség. mert lathato jell alat magában foglallya az eucháristia. a kristus Jesust., minden kegyelemnek kut fejét.

Áldozat. mert a kristus testét. és vérét. abban valoságal ajánllyák. és osztogattyák.

K Mit tészen ez a szó Eucharistia?

F. E görög szó léven. hálá adást tészen, eszerént nevezik a kristus testének. és vérének. áldozattyát. és szenttségét. mert ajánlván, vagy vévén. a kristus testét. és vérét. a kenyér. és a bor szine. alat, az Istennek. az által legg kedveseb háláadást adunk. 1 Cor. 11. 24.

K Az Eucháristiát neveziké még más képpen is?

F. Nevezik: ugy mint. Oltári szenttségnek., szent ostyának, Communionak. szent asztalnak., viáticumnak., szent vacsorának. a gyermekek kenyerének. és az angyalok kenyerének.

1 Oltari szenttségnek., mert az oltáron áldoztatik, és szenteltetik. a mint szent pál mondgya. vagyon oltárunk, a melyröl nem szabad enniek azoknak akik szolgálnak. az ó testámentumban valo sátorban. hebr. 13. 10.

4 szent ostyának. mert magában foglallya a kristust, a ki is ostya. az az, érettünk fel áldoztatot áldozat. hebr. 10.

6 Communionak, mert meg edgyesitti a hiveket az ö fejekel. a kristus Jésusal: 1 Cor.10. 17.

2 Szent asztalnak, mert a, lelki vendégség. amelyre hivja a kristus a hiveket. hogy öket. maga tulajdon testével, és vérével taplállya. prov. 9. 2.

7 Viaticumnak. mert meg erösitti a hiveket. uttyokban., és ez életnek szarándokságában, és eföldröl. a menyekben vezeti. joan 6. 50. 52. 55.

3 szent vatsorának. mert a kristus az utolso vatsorán rendelé. 1 Cor 11. 25.

5 A gyermekek. kenyerének, mert a hivek az Isten fiai lévén, a kristus testével. és vérével tápláltatnak. az Eucháristiában.

Az Angyalok kenyerének. mert magában foglallya akristust. a ki valoságos kenyere az angyaloknak. valoságosan is le szállot menyekböl. valamint a mannát, mely jelenté. az Eucharistiát. angyalok kenyerének nevezték. azért, hogy az égböl. hullot az Izraélitákra.


2 Articulus
Az Eucharistianak rendeléséröl.

K kicsoda rendelte az Eucháristiát?

F A kristus rendelé halála elött, az apostolokal valo utolso vacsorája után.

E szerént rendelé. az évangyélisták. és szent pál szerént. A kristus minek utánna vatsorált volna az apostolokkal., fel kele asztaltol. hogy meg mosná lábokot, azután ismét asztalhoz üle. és mikor ök ennének, vevé a kenyeret., hálákot ada. meg áldá. meg szegé., és adá atanitványinak mondván. vegyétek és egyétek. ez az én testem mely ti érettetek adatik. (a görög forditás szerént, mely ti érettetek adatot.) tselekedgyétek ezt az én emlékezetemre., hasonlo képpen. minek utánna vatsorált volna., vevé a pohárt. halakot ada. meg áldá. és nékik adá mondván. Igyatok ebböl mindnyájan, mert ez. az én vérem. mely az uj testámentumnak vére. mely sokaknak bünök bocsánattyára. ki ontatik., (a görög forditás szerént. ki ontatot). tselekedgyétek ezt az én emlékezetemre. matth. 26. marc 14. luk 22 joan 13. 1 Cor 11.

K közönséges kenyér valaé az. amelyet meg álda a kristus mikor a szent Eucháristiát rendelé.?

F A kristus pogátsát. álda meg, az az kovásztalan kenyeret., ezt lehet tudni,, mivel az Évangyelisták azt tanittyák. hogy a kristus a szent Eucharistiát, a husvéti bárány étele után rendelé; és ollyan kenyeret álda meg, a micsodás találkozék az asztalon., annak a kenyérnek pedig pogátsának kelletet lenni. mert a Mojses törvénye szerént meg vala tiltva, halálnak büntetése alat, kovászos kenyeret enni. vagy tsak tartani is a háznál azon a napon. Exod 12. 18. Matth. 26. 17. marc. 14.

K A kristus meg parantsoláé az apostolinak, és azoknak kik ö utánnok következnek, hogy a szent Eucharistiában tsak pogátsát szentellyenek.?

F. Azt láttyuk atráditiobol., hogy a kristus szabadságokra hagyá az apostoloknak, akár kovászos kenyeret. akár pogátsát szentellyenek

Magyarázat

A bizonyos hogy mostanában a Romai anyaszent egy ház. pogátsát szentel. a görög anyaszent egy ház pedig kovászos kenyeret, mindeniknek a szokások jó, és mindenik anyaszent egy háznak meg kell tartani a maga szokását.

De hogy azt meg lehessen tudni. ha a Romai anyaszent egy ház. mindenkor pogátsát szentelté. és kovászos kenyeret nem, és ha a görög anya szent egy ház. mindenkor tsak kovászos kenyeret szentelté, és pogátsát nem., erre igen nehéz volna meg felelni. leg aláb arra a mi a Romai anyaszent egy házat illeti. ez iránt a Catholicus theologusok egymásal meg nem egyeznek Cardina. bona. liturg. libr 1. Cap 22.

K Mivolt a pohárban mikor meg áldotta?

F Bór. vizel elegyitve. ezt minden saeculumokban valo tráditiokbol tudgyuk. és az anyaszent egy háznak mindenkori szokásibol. s. justin. in 2 apolog. s. Irenaeus. libr. 4. Cap. 57. s. Cypr. epist. 63. ad Caecilium. Conc. in trullo. Cap. 32.

Magyarázat

A szent Irás nem mondgya hogy bór vagy viz lett volna a pohárban, hanem tsak azt mondgya, hogy akristus vévé a pohárt., és meg áldá: ebböl világosan ki tettzik., hogy tellyeségel szükséges. a tráditiokhoz folyamodni; mert ha edgy részint a szent irás eziránt semmit nem szól., más részint az anyaszent egy háznak mindenkori szokása, mely szokásnak bizonysági valának az elsö saeculumbéli szent Atyák., meg bizonyittya nékünk, hogy a pohárban bór vala vizel elegyes. valo hogy azt mondá akristus, Nem iszom ez idötöl fogva. eszöllö tönek gyümöltsében mind a napiglan. mellyen ti veletek ujjat iszom az én Atyámnak országában. ugy tettzik tehát. mint ha ez mutatná. hogy bort szentelt volna meg. és hogy a szent irás szerént., bornak kell lenni a pohárban., de arra kel vigyázni, hogy a kristus minek elötte a szent Eucharistiát rendelné. az apostolival vatsorált. és azon a vatsorán bort ivut vélek. és igy ezek a szavai, Nem iszom ez idötöl fogva e szölö tönek gyümolcséböl. &c. abórt tekintik melyet vatsorán ivut. a szent irásbol meg nem bizonyithatni hogy ezen szavaival azt a bort értette volna a melyet meg áldot, hogy vérivé változtassa, ebböl ki tettzik tehát. hogy nem tudgyuk mit tett a kristus a pohárban hanem tsak a tráditiobol..


3 Articulus
Az Eucharistiárol valo igéretnek magyarázattya
a mint szent Janosnál vagyon a hatodik részben.

K Az apostolok nem ütközéneké meg azon. mikor a kristus mondá nékik, hogy a maga testét adgya nékik. hogy egyék. és a vérit hogy igyák.

F lehet hogy meg ütköztenek atitoknak nagyságán. de ök már azt. töbször is hallották vala., mivel a kristus el készitette vala öket erre azon igérettel, melyet tett volt nékik., amint szent Jánosnál. a hatodik részben vagyon, a kenyér. melyet néktek adok az én testem., melyet én adok, a világ életéért. joan. 6. 51.

K Hát azok kik ezeket a szokat hallák mitsoda gondolatban lehetének?

F. Midön a kristus ezeket mondá., a sidok ezen meg ütközvén. egy mástol kérdezék. hogy adhattya nékünk a maga testét eledelül., de a kristus meg annál nagyob bizonyitással bizonyittá. mondván. bizony, bizony mondom néktek. hanem eszitek az ember Fiának testét. és nem iszszátok az ö vérit. nem lészen élet ti bennetek, Aki eszi az én testemet, és iszsza az én véremet. örök élete vagyon annak, ésfel támasztom azt az utolso napon, mert az én testem. bizonyal. étel, és az én vérem. bizonyal ital., A ki eszi az én testemet, és iszsza az én véremet. az én bennem lakozik. és én is öbenne, Ez amaz kenyér. a ki menyekböl jött alá., A ti atyáitok mannát ettenek, és meg holtak. de aki ekenyeret észi, éll mind örökké, ezekre valo nézve, sokan a tanitványok közül meg ütközvén, meg is botránkozának, és mondák., kemény beszéd e, kitsoda halgathattya öket, A kristus mondá nékiek: E bántaé meg titeket,. ha azért látandgyátok az embernek fiát fel menni oda, a honnan le szállot, mit mondatok.?

K Mitsoda az értelme. ennek a feleletnek.?

F Ezt a feleletet három féle képen lehet érteni. 1. hogy a kristusnak menyben valo menetele., a melynek bizonysági lésznek a tanitványi,, meg bizonyittaná nékik ezt a mondását, hogy az égböl szállot volna alá., és egy szers mind igéretinek valoságát is

2 hogy midön a tanitványok látni fogják. mestereket az égben fel menni, a koron meg üsmérik, hogy nem darabonként. akarja nékik adni eledelül a maga testét., nem is ollyan formán. a mint ök magyarázták. a kristus beszédét. s. aug. tract 27. supr. s. joan.

3. hogy ha azon az igéreten meg botránkoztak hogy nékik adgya eledelül magát., azon még inkáb meg ütköznek., a midön meg láttyák, hogy ha a menyekben fel megyen is de mind azon által., a hiveknek adgya magát. eledelül. világ végezetig.

K A kristus nem adaé még valamit ehez a felelethez.?

F Igen is. mondván. A lélek az, a mely meg elevenit, atest nem használ semmit. a beszédek melyeket én szóllók néktek, lélek, és élet. az az. hogy a kristus teste egyedül nem elevenit. az ö lelke és Istensége nélkül, és hogy nem kel az ö beszédit, oly durván. és testi képen magyarázni, hanem azoknak lelki értelmet kel adni. s. aug. tract. 27. supr. s. joan.

K Micsoda durva és testi értelmet adának a sidok akristus beszédinek.

F Ök azt gondolák hogy a kristus darabonként fogja osztogatni a maga testét., és a verit. ollyan formában,, valamint a sebböl szokot ki folyni. ezt tsak meg gondolni is irtozás. s. aug. tract 27. supr. s. joan. et líbr 3 de doctrina Christiana. Cap 13.

K Miképpen akará tehát akristus. hogy azö igérete értessék?

F Azt akará vélek meg értetni., hogy ámbár valojában adná is eledelül. a maga testét. és italul vérit. mind azon által. annak étele. és itala. ollyan formában lészen. hogy azt tsak alélek érezheti meg. s. aug. tract 26. et 27. supr. s. joan

K A kristus beszédének értelmét meg foghatáké az apostolok.?

F Meg nem foghaták mind addig. valamég nem láták. az ígéretnek bé tellyesedésit. tsak a midön az Eucharistiát rendelé.

K Mit mondának tehát az apostolok mivel meg nem foghaták. a kristus beszédinek értelmét?

F Azt meg vallák. hogy a kristusnál volna. az örök életnek beszéde. erre valo nézve. el hitték a mit monda nékik. ha szinte meg nem foghaták is.

K A tanitványok közül. hitteneké mindnyájan. a kristus beszédinek, és igeretinek.?

F Nem., mivel sokan meg háborodván. a kristus bészédin, hogy a maga testét. és verét. akarná nékik adni. erre valo nézve. sokan el is hagyák. ötet. s. joan Cap. 6.

A Catholicusok hasonlo képpen tselekesznek mostanában. valamint akor tselekedének. az apostolok, mivel a kristus szavainak hisznek., jol lehet azokat meg nem foghattyák, hiszik azt hogy a kristus teste igazán valo étel. és az ö vére. igazán valo ital. mivel azt ö ugy mondotta. ambár azt meg ne foghassák is. hogy mitsoda formán lehessen az, azt is hiszik. hogy ö nála vagyon az örök életnek beszéde., és öket meg nem tsalhattya, enékik elég.

A réformátusok pedig azokot követik. kik a kristust el hagyák. meg botránkozván. ök is azon, valamint amazok, hogy lehetne enni azö testét. és innya az ö vérit,. azt is mondgyák; hogy a kristus az égben lévén. hogy adhattya a földön valoságos testét? igen kemény beszéd is azt mondani., hogy valoságal kell enni az ö testét., azért ezt nem is halhattyák. erre valo nézve. inkább szeretik, a kristusnak. és a hiveknek társaságát el hadni, mint sem azt hinni amit meg nem foghatnak. mint ha a több titkai-is a hitnek nem volnának meg foghatatlanok.


4. Articulus.
Az Eucharistiárol. ugy mint Szenttségröl. és a
trans substántiátiorol.

K Mitsoda az Eucharistia, ha ugy tekénttyük. mint szenttséget?

F. Ollyan szenttség., mely magában foglallya. igazságal. és valoságal akristus testét,. és vérét, lelkét. és Istenségét. a kenyérnek. és a bornak szine alat. Conc. trid, sess. 15. Cap. 1.

K Hát ugyan azon Jésus kristus vagyoné. az Eucharistiában aki az égben vagyon. és a ki a Boldogságos szüz mehében fogantatott.?

F. Igen is. a kristus ollyan valoságal vagyon az Eucháristiában. a mely valoságal az égben vagyon, és a Boldogságos szüznek méhében volt., mindenüt azon Jésus kristus. azon teste és vére.

K A kristusnak teste és vére. mitsoda képpen vagyon jelen az Eucháristiában a két szin alatt?

F. Azt hiszük. és tudgyuk, hogy valoságal jelen vannak,. noha azt lehetetlen meg mondani szoval. hogy mitsoda képpen, mert az Isten azt ki nem nyilatkoztatta.

K Hogy tudgyuk mi azt. hogy a kristus valoságal jelen vagyon az Eucharistiában?

F Mi azt tudgyuk., mert a kristus azt világosan meg mondotta., és annyi saeculumtol fogva valo tráditiobol is tudgyuk., hogy az anyaszent egy ház. mindenkor hitte a kristus testének jelen valo létit, mivel a kristus a kenyeret vévén., mondá. Ez az én testem. a pohárt vévén mondá. Ez az én vérem. mi lehet világosab ezeknél a szoknál.

K A kristus tehát. egy szers mind, az égben, és az Eucharistiában jelen vagyon?

F. Igen is. a kristus. mind az égben. mind az Eucharistiában egy szers mind jelen vagyon

K Hogy hogy lehessen e?

F. Ezt mi meg nem foghattyuk., etitok, nintsen is külömben, nékünk ezt hinnünk kell., a kristus igy hagyta. a nekünk elég.

K Tartozunké azt hinni a mit meg nem foghatunk.?

F Mi a titkokban meg nem foghattyuk, tudni illik, a szent Háromságot, a kristus meg testesülését. és a fel támadást. ezek mind ollyan meg foghatatlan titkok, a melyeket a protestánsok is hiszik. valamint a kristus testének az Eucháristiában valo jelen létele., a melyet ök nem akarják hinni, mi pedig ezeket hiszük. mert az Isten mondotta.

K A mi engedelmeségünknek, nem kellé. okoságal lenni. a mint szent pál mondgya? rom. 12. 1.

F. Nincsen okosab állapot. mint az Isten beszédi alá vetni magunkat, ollyan dolgokban is. amelyeket meg nem foghatunk

K Nem volnaé hellyeseb ezeknek a szoknak, Ez az én testem, illyen értelmet adni. Ez az én testemnek bélyege.?

F Ez az értelem. éppen helytelen volna. 1. mert ellenkeznék az Isten mondásával. 2. mert ez a magyarázat. ellenkeznék az értelemmel. a melyet adot az anyaszent egyház anyi sok saeculumoktol fogvást ezeknek a szoknak.

Magyarázat

Valahányszor a szent irás emlékezetet tészen a szent Eucháristiárol, akár szent jánosnál. a hatodik részben, akár a több Evangyélistáknál. akár szent pálnál., de mindenkor a kristusnak, valosagosan jelen valo lételéröl. és az ö testének valoságal valo ételéröl beszél, a bélyeget, vagy petsétet sohult fel nem találhatni, söt még tellyeségel ki is vagyon rekesztve a szent irásokbol., mivel a mely testet adot enni az apostoloknak., ugyan. azont adta mondása szerént. a kereszten valo váltságunkra. Manichaéus volna. az ollyan. aki azt merné mondani hogy az Isten Fia. nem a maga valoságos testét adta ahalálra. hanem tsak figuráját. vagy bélyegét.

Az apostoloktol fogvást. a mái napig az egész anyaszent egy ház. mindenkor hitte. hogy a kristus teste. valoságal jelen vagyon az áldozatban és hogy a hiveknek osztogattatik valoságosan. erröl pedig világosabban nem lehet szolni., valamint a szent Atyák irtanak. ez iránt.

K Mit értesz a kenyér. és a bór szinén. mivel azt mondád hogy az alatt vagyon a kristus?

F Ertem azt. amit az érzékenység érezhet, vagy láthat a kenyérben, és a borban. ugy mint, annak szinét, formáját. és izét,

K Mikor a kristus az Eucharistiában vagyon. nintsené ót már kenyér. és bór?

F ót már nintsen se kenyér. se bór. egyéb. ót nem marad tsak a mit a szem látt. ugy mint. a szine. a formája. és az ize.

K Hová lészen. hát a kenyér. és a bór?

F A kenyér. a kristus valoságos testivé változik. és abór. valoságos vérivé. Conc. trid. sess. 13. Can 2.

K Miképpen nevezik ezt a változást?

F. Transsubstántiátionak.

K Ez a terminus régié az anyaszent egy házban.?

F sokkal régieb mint sem gondollyák., de akár minémü régisége legyen., abizonyos hogy a mit ez a szó tészen, azt az anyaszent egy ház mindenkor hitte, holot a transsubstántiationak, és a jelen valo lételnek tanitását. az apostoloktol vettük. mindenkor is. ebben az értelemben értették a kristus szavait.

K szabadé illyen ujj terminusokot hozni az anyaszent egy házban?

F Az anyaszent egy háznak szabad, hogy jobban meg értethesse a régi. tanításokat; de föképpen akoron tselekeszi ezt, midön valaki valamely hitt ágazattya ellen fel támad., erröl nagy példát látunk., mivel midön az áriánusok. az kristus Istenségét kezdék tagadni., az anyaszent egyház. a Consubstántiális terminust bé vevé, azért hogy meg mutassa, hogy Isten a Fiu. és edgy az Atyával. symbol. Nicae.

K A substántiának változása, miképpen lészen az Eucharistiában.?

F A Jesus kristus mindenhato szavainak ereje által. mellyeket a pap mond az üdvezitö nevében.

K A szent irásban látunké hasonlo változásokat?

F Igen is; a loth felesége. sová változék. a Mojses páltzája kigyová. a ki mind ezeket a változásokat tselekedte., a kenyeret is maga testévé változtathattya, a mint meg is tselekedte, s’ tselekeszi,. a szent Atyák igen éltek ezekel a példákal. mikor valakit, az elsö Communiora [Communio ra] oktattak, s. Cyril. hierosolim. Cathez. 5. mist.

K tsak a test vagyoné, a kenyér szine alat, és a vér. a bor szine alatt.?

F A kristus egészen vagyon mind a kétt szin alatt. Conc. trid. sess. 13. Can. 3.

K Mint hogy a kristus azt mondotta. Ez az én testem a kenyeret meg áldván, ez az én vérem a bort meg áldván. tehát tsak a testnek kellene lenni a kenyér szine alat. és a vérnek. a bor szine alatt.?

F A kristus teste az Eucharistiában élö, és lelkes test, hasonlo képen az ö véreis, atest pedig ugy élö. ha lelke és vére vagyon, a vér is ugy élö. ha együt vagyon a lélekel a testben. ebböl következik tehát, hogy a kristusnak teste vére. és lelke edgy szers mind vagyon a kenyérnek., és a bornak szine alatt.

K Miért mondod, hogy a kristusnak Istensége mindenik szin alat vagyon?

F Mert a kristusnak. teste, vére, és lelke nem lehet az Istenség nélkül. és attol el válhatatlanok. Conc. ephes.

K Mikor a kenyeret két felé szegik., a kristus testét két felé oszttyáké akor.

F Nem, mert akor tsak a szenttséget oszttyák kétt felé; tudni illik. tsak azt. a mit a szem Iáthat., de a kristus teste meg marad egészen, mindenik darabocskában. Conc. trid sess 13. Can. 3.

K Edgy kis osttya alat. annyi vagyoné., mint a nagy darab alat?

F A leg kisseb osttya. vagy annak leg kisseb része, a kristust szintén ugy egészen magában. foglallya., valamint a leg nagyob osttya. Conc. trid sess. 13. Can. 3.


5 Articulus
A szenttséges Eucharistiának. imádásárol.

K. szabadé a kristust imádni az Eucharistiában?

F Nem tsak szabad, de nagy vétek volna abban nem imádni, s. ambr. libr. 3. de spiritu sancto. Cap. 12. s. aug supr ps. 98. mivel a kristust mindenüt imádni kell. hebr. 1. 6. a protestánsok okoskodása, kik azt mondgyák. hogy a szent irásban nincsen, hogy a kristust az Eucharistiában kellene imádni, méltó a szanakodásra., mert mivel hogy ö ótt jelen vagyon, már imádnunk kell., erre nem kelletet ujj parancsolatott adni., ezt magokis a kalvinisták. meg vallyák a lutheránusok ellen valo irásokban., a mint e kitettzik. a theodorus Beza könyviböl, a mellyet irt. az ur vacsorájárol, egy lutheránus ellen:

K A szenttséget. vagy a külsö jelt kellé imádni?

F Nem a szenttséget imádgyák. hanem a kristust el rejtve a szenttségben., midön a kristus eföldön volt nem aköntösét hanem magát imádták.

K szabadé a templomban. el zárva tartani az Eucharistiát?

F Igen is. mert ez a szokás az apostoloktol maradot, és az egész világon lévö anyaszent egyház. mindenkor követte, és követi, tsak az eretnekek nem követik. tert. ad suam Conjugem. lib. 2. Cap 5. s. Cypr.libr. de lapsis.

K Mi okra valo nézve tarttyák?

F 1. Hogy minden orában lehessen a betegnek utra valo lelki eledelt adni., mivel emindenkor meg volt az anyaszent egyházban. 2. hogy az a vigasztalások lehessen a hiveknek., hogy a templomban, menvén, imádgyák ötett. s. justin. apol. 2. s. hier. libr. 4 ad rusti.

K Miért tészik ki bizonyos napokon a szent sacramentumot?

F 1. Hogy azzal buzgoságra inditván a hiveket., el mennyenek imádni a kristust. 2 azt a közönségesen valo szükségekben. és veszedelmekben tselekeszik, azért hogy az Istennek ajánlyák. az ö hozánk valo szeretetének zálagját., ugy hogy az ö szerelmes szent Fiára tekintvén. nékünk érette meg irgalmazon,

K Miért hordozák. a processioban a szent sacramentumot?

F 1. Azért. hogy amennyiben lehet, azzal ö néki nagyob dicsöséget. és tiszteletet adgyunk. 2 azért hogy az által helyre hozhassák. azokat a rendeletlenségeket., a melyekel minden nap meg bántodik sok féle képpen. 3. azért, hogy a kristus meg áldgya jelen valo létével. a hellyeket. a hol el megyen.


6 Articulus
Az Eucharistiának hasznairol

K Miért rendelte a kristus az Eucharistiát?

F Azért hogy nékünk adgya., hozánk valo nagy szeretetének zálagját. 2. hogy a nékünk lelki eledelül. legyen. és mi bennünk tsudálatos hasznot tselekedgyék.

K Az Eucharistia. micsoda hasznot mivel mi bennünk?

F. ött föképpen. valokat, 1. meg edgyesit bennünk a kristusal., ugy annyira. hogy ö mi bennünk lakozik, és mi ö benne. joan. 6. az ö bennünk valo lakása tselekeszi, hogy mi, ugy szolván. egy testé. és lélekké leszünk a kristusal., az ö szent testében. és lelkében valo részesülésünk által. s. Cyril. hierosol cathec. mist. 5. s. Cyrill. alexand. libr 4. supr. s. joan.

2. A hiveket edgy másal meg edgyezteti. ugy annyira. hogy tsak egy sziveknek, és edgy lelkeknek kel lenni, a kristusal valo edgyeségek által. 1 Cor. 10. 17. s. aug. tract. 26. supr. s. joan.

3. Meg tarttya, neveli, és erösitti mi bennünk. a lelki életnek kegyelmét. mellyet vettünk a kereszttségben. és a több szenttségekben. s Cyril. alexand. libr 4. supr. s. joan

4. Meg gyengítti. és kissebitti. a roszra valo hajlandoságinkot. és a rosz kivánságoknak buzgoságát., és erött ád nékünk., hogy elö mehessünk a keresztényi jó erkölttsökben.

5. Nékünk a Zálogja a üdveségnek. és a dicsöséges fel támadásnak, a ki észi. az én testemet, és iszsza véremet., mondgya a kristus. annak örök élete vagyon. és azt fel támasztom az utolso napon. joan. 6. 55.

K Az Eucháristia.. edgy aránt mivelié mind azokat a hasznokat. kik azt veszik.?

F Mindenekben ezeket a hasznokot miveli, a kik azt méltán veszik., de ellenkezöt mivel azokban, kik azt méltatlanul veszik.

K Mikor veszik méltatlanul az Eucharistiát?

F Midön ahoz nem azzal a készülettel járulnak. a mellyet a kristus kiván mi töllünk.

K Azok kik a szent Eucharistiát méltatlanul veszik a kristus testét vesziké valamint mások.?

F. Igen is. mivel a kristusnak az Eucharistiában valo létele nem függ annak hititöl aki Communicál; azok. pediglen kik ollyan vak merök. hogy méltatlanul Communicálnak. a magok itéleteket eszik. és iszák, a mint szent pál mondgya 1. Cor 11. 29. szent pálnak ezen mondásábol bizonyosan ki tettzik. a kristus jelen valo létele az Eucharistiában, az is. hogy abban valosaggal eszik. az ö testét.

K Micsoda állapotokot okoz a méltatlanul valo Communio a lélekben?

F Az Istennek el hagyását. a léleknek vakságát., a szivnek meg keményedését, a veszekedö elmét., a joval. és az igasságal valo ellenkezést., minden féle vétket, penitentia tartatlanságot. és az örök kárhozatot, mivel semmi ugy meg nem boszonttya az Istent, mint az ö testének. és vérének. szenttség törésel valo meg szeplösitése. 1 Cor. 11. 30.


7. Articulus
A Communiohoz valo készületröl.

K Micsoda készülettel kel venni az Eucháristiát?

F két féle készület vagyon. némely a lelket tekinti, a többi a testet.

K Miben áll a lelki készület?

F Hogy a lélek tiszta legyen. tudni illik, hogy meg tartotta légyen a kereszttségnek ártatlanságát., vagy hogy azt helyre hozta a penitentzia tartásal. ezt is jelenti. az évangyéliumban. a menyegzöi ruha matth. 22. 12.

K Midön halálos vétekben vagyon valaki. mit kel annak tselekedni, minek elötte Communikályon

F A penitentia szenttségihez kel járulni.

K Elegendö készületé az, a Communiora. midön halálos vétekben vagyon valaki, ha elöbször a penitentzia tartásnak szenttségihez járul?

F A bizonyos, hogy ha azt el hihetyük. hogy igazán valo töredelmeségel kértük az Istent, a penitentzia tartásnak szenttségében. akor bizodalomal lehet Communikálni. de ez iránt sokan meg tsallyák magokat, és sokan szenttség törésben esnek., gondolván azt, hogy az Istenhez meg tértenek. mert meg gyontanak, noha még a vétekben maradnak. az Isten szemei elött. hogy pediglen ezt el lehesen kerülni. 1. okos, és bölts gyontato atyát kel keresni. és annak oktatása alá adni magát. nem is kel sietni a Communioval. 2. jól meg kel tanulni azt, a mi a penitentia tartásnak szenttségit illeti, és azt kell követni.

K Miképpen kell a Communiohoz járulni?

F. Élö hittel, eröss reménségel. buzgo Isteni szeretettel. nagy alázatoságal hálá ado szivel, eröss kivánságal., hogy meg edgyesüllyön a kristusal. s. aug tract. 25. supr. s. joan., et supr ps. 33.

K Mitsoda testi készülettel kell járulni a Communiohoz?

F Ehomra kell lenni. ugy mint. éjféltöl fogvást. semmit nem kell enni, vagy inya, tsak egy tsep vizet is el nyelni. hanem a beteg, a kinek lelki uti eledelt adnak, szükségben Communicálhat étel után is.

K Mint hogy a kristus az Eucharistiát étel után. rendelé. miért nem lehet étel után Communicalni?

F Az elött egy nehány anyaszent egy házban. nagy tsötörtökön, estve étel után Communicaltanak., de tsak ezen a napon., már pedig ez iránt az anyaszent egy ház. régen meg változtatta szokását., mivel az éhomra valo Communio, még az apostolok rendelése. ezis volt mindenkor az anyaszent egy háznak szokása,, engedelmeségel is kell követni ezt a szokást, tertul. lib 2. ad Conjugem. Cap. 5. s. Cypr. epist 63. s. aug. epist, 18. ad janua.

K vagyoné még más külsö, és testi készület. a jó Communiohoz?

F A Communiora, nagy tsendeségel, és tisztelettel kell járulni. ahoz igen jó készülni böjtölésel. és a házasok. a magokot valo meg türköztetésel, de annak egy aránsu akaratbol kel lenni 1 Cor. 7.


8. Articulus.
A gyakorta valo Communiorol.

K. Hasznos és jó dologé. gyakorta Communicálni?

F Nem lehet semmi jób, se hasznosab, tsak érdemesen legyen.

K kellé jovallani a hiveknek agyakorta valo Communiot,?

F Lehet azt jovallani mind azoknak kik jó életet élnek, ez az anyaszent egy ház kivánsága, a többinek pedig azt kel jovallani hogy penitentziát tarttsanak. hogy azután. gyakrabban Communicálhassanak. s. Cyril. d’alexandr. libr. 3. supr. s.joan.

K Micsoda állapotban kel lenni hogy gyakorta lehessen Communicálni?

F szükséges. hogy tíszta lelki üsmérettel legyen., minden féle halálos vétektöl ment légyen., söt még abotsánando vétkeknek is ellene mondgyon., és nagy kivánságal kell kivánni, a kristusal táplálni magát.

K Miért mondád hogy még a bocsánando véteknek is ellene kell mondani.?

F Azért. mert a lankadság, a melyel ez iránt vannak, meg gátollya a haszonal valo Communiot,. és nem hogy több kegyelmet nyernének a Communio által., de azt is el vesztik. amely volt. s. basil libr 1. de bapt Cap 3. s. chrysost. hom. 83. supr s. matth.

K Azok kik a mulattságban, atunyaságban. ajátékban töltik élettyeket; és akik avilági szokás szerént élnek. kellé ezeknek gyakorta Communicálni?

F Mind ezek vétkes életet élvén az Isten elött. és ellenkezöt az Evangyéliumal., azért ezeknek nem kell Communicálni addig, még meg nem jobbittyák életeket. s. Chrysost. serm 7. supr. s. matth. s. franc. de sale. epist. 18. libr. 2.

K Az ollyanok kik gyarloságbol gyakorta bocsánando vétekben esnek. noha abbol kivánnak meg térni, Communikályanaké gyakorta?

F Igen is, mert a Communio nagy orvoság a gyarloság meg gyogyitására. s. aug. epist 118. ad janua.

K Az illyen személyek jol Cselekednéké,. hogy ha némelykor el vonnák magokot alázatoságbol a Communiotol.?

F. Igen is tsak sokára ne halaszák, és azért, hogy a penitentzia tartás által, még a szentebbül valo Communiohoz készülhessenek., mivel tunyaságbol., és az alázatoságnak színe alat el vonni attol magát, a nyomoruság volna s. aug. epist 118 ad janua.

K Mit kell tselekedni. mikor a Communiotol el rekesztetik valaki?

F Munkálkodni kell a penitentzia tartásban. és magára nagyon kell vígyazni. hogy érdemesé tehesse magát a Communiora.


9 Articulus
Az Edgy szin alat valo Communiorol.

K szükségesé mind a két szin alat Communicalni?

F A papok mikor misét mondanak, tartoznak mind a kétt szin alat Communicálni, de ezen kivül, az anyaszent egyháznak. mostani szokása szerént, csak az egy szin alat Communicálnak., Conc. trid. sess. 21 Cap. 2 mind azon által eza szokás nem közönséges. mivel bizonyos napokon. és innepeken nem tsak a papoknak. hanem meg másoknak lehet a két szin alat Communicálni. romában, mikor a pápa. Cérémonialis misét mond. az oltárnál szolgálo diaconusok mind a két szin alat Communicálnak. talám még másut is lehet eza szokás.

K Mitsoda volt az elött. ez iránt valo szokása az anyaszent egy háznak?

F szabad volt a hiveknek mind a kétt szin alat Communicálni. vagy akár tsak az egy szin alatt, s. leo. serm. 4. de quadrag.

K Az anyaszent egy ház. parancsoltaé valaha az hiveknek. hogy mind a kétt szin alat Communikállyanak.?

F. Az anyaszent egy ház. azt soha sem parancsolta. hogy közönségesen az egész világon lévö anyaszent egy házakban két szin alat Communicállyanak., sok ollyan féle alkalmatoság is volt. a melyekben tsak egy szin alat Communicáltanak

1. Az elött. a kis gyermekeket addig is meg Communicáltatták. még minek elötte, az okoságnak idejét el érték volna. de akor, tsak a bornak szine alat Communicáltatták s. Cypr. epist. 63. s aug epist. 107. s. Cypr. de lapsis.

2. Némely anyaszent egy házakban a kenyérnek szine alat Communicáltatták. az ollyan gyermekeket, a kik már az okoságnak idejéhez közelgettek. Evagrius. lib 4. de histo Eccles. Cap 36.

3. Az elött a hivek el vitték a magok házokhoz az ur testét, hogy szükségben Communicálhassanak, fö képpen midön üldözesekben valának, a bor szine alat pedig, a kristus vérit soha meg nem engedték nékik el vinni. tertul. lib 2. ad conjugem Cap. 5. s. Cypr de lapsis.

4. Az apostoloktol maradván ez a szokás. hogy a betegeknek vígyék az Eucharistiát, emindenkor meg is volt az anyaszent egy házban, de a betegek számára tsak a kenyérnek szine alat tartották meg az Eucharistiát Euseb histo Eccles. lib 6. Cap 44. paulinus de vita s. ambr.

5 Az elött. noha bizonyos napokon misét nem mondottak is., de Communicáltanak azokon a napokon, de tsak akenyérnek szine alat, a melyet annak elötte valo napon szentelték vala meg. mivel soha más naprá. meg nem tartották. a kristus vérit. a bór szine alat. tartván mindenkor valamely rendeletlenségtöl. Cardi. bona. libr 1. de liturg. Cap 15. num 5.

Még mostanában is meg tarttyák. ezt a régi szokást. nagy pénteken., a mely napon a papok tsak a kenyérnek szine alat Communicálnak., a melyet. az elött valo napon szenteltek volt meg, a régi idökben azon a napon még a nép is Communicalt. a kenyérnek szine alat, a görög anyaszent egy házban ezt mostis követik. nagy böjtben. a böjti napokon., a melyeken noha misét nem mondanak is; de Communicálnak vasárnapokon meg szenteltetett kenyérel. Conc in trullo. Can. 51.

K Az anyaszent egy ház. nem tartotta tehát soha is a két szin alat valo Communiot. a kristus parancsolattyának.?

F A papoknak mikor misét mondanak a két szin alatt valo Communiot. az anyaszent egy ház. a kristus parancsolattyának tartotta, de ezen kivül. az anyaszent egy ház ugy tekéntette. és tekénti ezt a szokást., mint a mely neha meg változtathatik. Conc. trid. sess. 21. Cap. 1. Még a protestánsok is kételenek ezt igy tartani, mivel az ö disciplinájok Cap 12. art. 7. meg engedi azoknak kik a bort nem szenvedhetik. hogy ne igyanak a pohárbol. luther de Captivitate babilonica tsinált könyvében. meg valya. hogy ollyan parancsolat nincsen mely kénszerittsen a két szin alat valo Communiora.

K A kristus a pohárt adván az apostolinak. nem mondottaé hogy igyatok ebböl mindnyájan?

F A kristusnak ezek a szavai az apostolokot illették,. a kik is mindnyájan ittak abbol. matth. 13. 23.

K Az anyaszent egy ház. miért tarttya a a disciplinához tartozando résznek, akét., vagy az egy szin alatt valo Communiot?

F Azert mert tudgya. hogy a kristus egészen vagyon mindenik szin alat., és hogy annyit vesznek egy szin alat. valamint kettö alat, ezt már meg mutattuk ide fellyeb, ez iránt valo hite, és szokása az anyaszent egyháznak, az szent irásra vagyon épitve. mivel szent pál azt mondgya., hogy valaki ejendi a kenyeret, vagy ijandgya az urnak pohárát. méltatlahul, vétkezik. az urnak teste, és vére ellen. (vigyáz erre a szóra.). vagy ijandgya 1 Cor. 11. 27.

K De szent pál nem mondgyaé. hogy ki ki probállya meg magát., és ugy edgyék abbol a kenyérböl; és ugy igyék abbol a pohárbol.?

F valo hogy szent pál azt mondgya. mert az ö idejében a kétt szin alat valo Communio szokás volt, de azt nem mondgya hogy az illyen Communio szükséges volna. sőt még más képpen érti. a mind ide fellyeb láttuk. 1 Cor 11. 27.

K A kristus nem mondgyaé. hogy ha nem eszitek az ember Fiának testét., és nem iszátok az ö vérét. nem lészen örök élet tibennetek.?

F Igen is. de azt is mondgya a kí ebböl a kenyérböl eszik, örökké éll. a ki engemet eszen. éll én általam. joan. 6. 58. 59. az edgy szin alat valo Communioban ugy veszik tehát az ö vérit valamint az ö testét; mivel egészen vagyon mind a kétt szin alat., ezt már meg mutattuk ide fellyeb.

K Mint hogy az elött szabad volt a két szin alat valo Communio miért most meg nem engedi az anyaszent egy ház.?

F Az egy szin alat valo Communio már szokásban vétetett volt. mikor az anyaszent egy ház. décrétumot tsinált az edgy szin alat valo Communiorol. 2. Az eretnekek. kénszeritették az anyaszent egy házat. ezen décrétum tsinálására. akarván. ellene állani. ez iránt valo tévelygéseknek. 3. Az anya szent egy ház nem tartana ellent a két szin alat valo Communioban. ha nem látna abban sok rendeletlenséget

Magyarázat

A pohárt tsak lassanként hagyák ell, az anyaszent egy ház parantsolattya nélkül, a mi pedig erre okot ada nem egyéb; hanem. 1. hogy a betegeket rend szerent tsak az egy szin alat Communicáltatták., 2. a bornak szüksége miat némely hellyeken. 3. mert sokan valának ollyanok. kik a bort utálták. és a szagát sem szenvedhették. 4. sok ollyan tiszteletlenségek történtenek hogy a kristus vére a földre öntödöt. hogy ezt el kerülhessék. lassanként az edgy szin alat valo Communio szokásban vétetödék közönségesen Cardin. bona. libr 2. de lyturg. Cap. 19.

Ebben az állapotban vala tehát a tizen kettüdik saeculumban ez a szokás. az anyaszent egy háznak minden decretuma nélkül,. valamint szent thamás. mondgya pars. 3. quaest. 80. art. 12.

A hivek abban ahitelben lévén. hogy a két. vagy az egy szin alat valo Communio. edgy volna, kétt száz esztendeig az egy szin alat valo Communioval meg maradának. de Huss János, cseh országban fel támadván. ez ellen, tanitani kezdé hogy a pohár tellyeségel szükséges volna, a Constantiai gyülés. 1414. ellene alla ennek a tanitásnak, és mindeneket jól meg visgálván, parancsolá hogy az akori bé vett szokast meg kellene tartani az egy szin alat valo Communio iránt,. atridentinumi gyülés. követé a Constánciainak böltsen tsinált decretumát., de mind azon által a pápa bölcs itéletinek szabadságára hagyá. hogy meg engedhesse. a pohárt bizonyos hellyeken., és bizonyos személyeknek az anyaszent egy ház hasznáért., erre valo nézve némely helyeken Német országban apohárt meg engedék. de ollyan formában. hogy a Communioban vallást tennének., hogy hiszik azt, hogy az edgy szin alat annyit vesznek, valamint akét szin alat. de mint hogy ezt jól meg nem tarták. azutan hellyesebnek itélék. meg tartani tellyeségel a Constanciai gyülésnek decretumat.


10 Articulus
A Communionak szükséges voltárol.

K szükségesé az üdveségre a szent Eucharistia?

F. Igen is. eki tettzik akristus szavaibol. Bizony, bizony mondom néktek, hanem eszitek az ember fiának testét. és nem iszszátok az ö vérit. nem lészen élet bennetek. joan 6:

K A kristusnak ezek a szavai tekéntiké közönségesen minden embereket, sött még agyermekeket is?

F Ezek a szok tekéntik minden embereket, lelki értelemel még a gyermekeket is. s. aug. epist. 106. ad paulinum.

Magyarázat.

Lelki értelme ezeknek a szoknak a, hogy mi meg nem egyesülünk. és testesülünk a kristusal. részünk nem lesz az üdveségben., ezt a kegyelmet a kereszttségben veszük., a kereszttség pedig szükséges még a gyermekeknek is. s. aug. epist 106. ad paulinum.

Betü szerént valo értelme ezeknek a szoknak, a, hogy ha mi a szent Eucharistiában nem veszük. a kristus testét és vérét, nem leszen élet mi bennünk,. ezek a szók pedíg ezen értelem szerént. tsak azokat illetik. kik már meg haladták a gyermekségnek idejét., mert. 1. az Anyaszent egyház. annyi saeculumtol fogvást ekképen értette, 2. tsak azokat tekéntik. kik azt az idöt. el érvén. hogy ehez a szent eledelhez járulhassanak., arrol külömbözést tudgyanak tenni, amely tsak azoktol lehet meg, kik az okoságnak idejét el érik. s. thom. pars. 3. quaest 73. art 3. Conc. trid sess. 21. Cap. 4.

K leheté fel adni a Communiot a gyermekeknek.?

F Az elött az anyaszent egy ház. meg engedte, de már. nem szokás a nap nyugoti anyaszent egyházban.

K Mitsoda idös korában kell meg engedni a gyermeknek a Communiot?

F. Akor mikor már jol tudgya ahit agazatit., midön magát meg probálhattya, és meg külömböztetheti a kristus vérét. és testét. a közönséges kenyértöl.

K Hogy ha el vesztette a kereszttségnek ártatlanságát. leheté ötet Communicaltatni?

F Addig ne Communicállyon, valamég azt helyre nem hozza a penitentzia tartásal., igen kell tehát. a gyontato atyáknak ezekre vigyázni.


Hatodik Rész
A penitentzia tartásnak szenttségéröl.


Elsö Articulus
A penitentzia tartásnak szükséges voltárol.

K Mitsoda a penitentzia tartás?

F A penitentziát ugy is lehet tekenteni vagy ugy mint jó erköltsöt, vagy ugy mint szenttséget., a penitentzia tartásnak jó erkölttse a, mikor meg szánnyuk és bánnyuk vétkeinket., és magunkban fel teszük hogy többe azt nem tselekeszük. sött meg azt meg büntettyük. s. aug. epist. 54. ad macedonium.

A penitentzia tartásnak szenttsége, ollyan szenttség, a mellyet a kristus rendelte., hogy meg botsássa a kereszttség után tett véttkeket. Conc. trid sess 14. Cap 1.

K Mitsoda külömbség vagyon a penitentzia tartásnak szenttsége; és a penitentzia tartásnak jó erkölcse közet.?

F A penitentzia tartásnak jó erkölcse. szükséges volt mindenkor, és minden féle vétekért, de a penitentzia tartásnak szenttsége. tsak a kristustol fogvást kezdödöt. és rendeltetett., Conc. trid. sess. 14. Cap 1.

2. a penitentzia tartásnak szenttségihez értödik. a véteknek meg gyonása, a penitentzia tartásnak jó erkölcséhez a nem értödik.

K Miért mondod azt hogy a penitentzia tartásnak jó erkölcse mindenkor szükséges volt. minden féle vétekért?

F. Mert mindenkor szükséges volt. az Isten kegyelmiben viszá menni. a vétket meg utálni, meg bánni, annak el hagyásárol. fogadást tenni, és azt meg büntetni. ugyan ezt is nevezik penitentzia tartásnak, s. aug serm. 351.

K Mikor kell penitentziát tartani.?

F Mindgyárást. a vétek után. azt nem halasztván másod naprá. eccl. 5. 8. azok kik a betegségre,. vagy az öregségnek idejére halaszttyák. a penitentzia tartást, és azonban a vétekben, és a gyönyörüségekben élnek, azok ígazan esztelenek. és vakok. 1. mert azt nem tudhattyuk ha el érhettyüké az örekségnek idejét,. mert meg halhatunk hirtelen halálal. abetegség pedig ollyan állapotban tehet. hogy semmiröl nem gondolkodhatunk, tsak nem minden embert meg lóp ahalál, ezt a kristus elöre meg mondotta, és ezt minden nap láttyuk. matth 24 marc. 13. luc 12.

2. A mely penitentzia tartást kezdünk a betegségben,. rend szerént. nem a szivnek meg térése viszen arra, hanem. a félelem, tehát a rend szerént. mind elégtelen. mind nem igazán valo. s. aug serm. 393.

3. A, mint egy az Istennel valo jádzás. mikor ollyan idöt halasztunk a meg térésre. a melyben már nem lehet vétkezni. az Isten is meg neveti az ollyan bünöst halála oráján, aki életében ö véle igy bánt. prov. 1. 24.

4. A szent irásban az antiochus király példáján rettegni kellene. mind azoknak.. kik halálok orájára halaszttyák meg téréseket és penitentzia tartásokot, antiochus gonoszul élvén, az Istenre nem hajtot, a sidokot kegyetlenül üldözte, azután betegségben esvén. és halálához közelgetvén. magában szálla. sok szép dolgokot téve fel magában. hogy ha meg gyogyulhatna. külső képen buzgoságal is könyörge az Istennek. a kitöl, mondgya az irás., nem kelletett néki irgalmaságot várni, orabat autem hic scelestus Dominum. a quo non esset misericordiam Consecuturus, 2. makab. 9. 13. Az Isten hasonlo fenyegetésel fenyegeti mind azokat kik az utolso orára hadgyák. meg téréseket. prov. 1. 5.

K Hogy ha ez igy vagyon kettségben kell tehát esni halálok oráján azoknak a kik meg nem tértenek.?

F Nem, mert az Isten hasonlo tsudát tehet érettek. valamitsodást tett a jó latoral., de ezzel magoknak ne hizelkedgyenek. mert ez, egyedül valo példa a szent irásban,

K Mit kell tehát ez iránt tselekedni?

F Jó idején meg kell térni, és hogy ha hirtelenségel valo betegségben esünk. tarttsunk az Isten igasságatol, és hadgyuk magunkot az ö irgalmaságára. s. aug. epist. 54. ad macedonium.


2 Articulus.
Hogy miben állyon a penitentzia tartásnak szenttsége.

K Miben áll a penitentzia tartásnak szenttsége?

F A töredelmeségben, a gyonásban, a penitentzia tartonak elég tételében. és apap absolutiojában.

Magyarázat

Az az, hogy aki vétekben eset kereszttsége után, 1. azt meg bánnya, 2. azt meg gyonnya, 3. azért Istennek eleget kivánnyon tenni, 4. hogy a paptol azért. fel oldozást kérjen.

K Honnan tudgyuk mi azt hogy a kristus rendelte volna a penitentzia tartásnak szenttségét.?

F A szent irásbol. és atraditiobol. tudgyuk. a szent irás azt mondgya hogy a kristus az apostolinak adá ameny országnak koltsait., és hatalmot a meg kötözésre, és a fel oldozásra, atraditiobol azt láttyuk hogy a penitentzia tartásnak szenttsége. által követik azt a hatalmat a püspökök és a papok. s Cypr. epist 54 ad Cornel pontif.

K. szükséges volté mindenkor a penitentzia tartásnak szenttségihez járulni, a bün bocsánattyának vételére?

F szükséges mert a kristustol fogvást, a kereszttség után tett halálos vétkek, a penitentzia tartásnak szenttségiben bocsátattak meg.

K Az ollyan keresztény aki fel nem veheti a penitentzia tartásnak szenttségit. és meg hal halálos vétekben, el kárhoziké?

F. Nem, mert szükségben., ha nagy töredelmeségel kivánnya fel venni a penitentziának szenttségit; ollyan, mint ha azt fel vette volna Conc trid. sess. 14. Cap. 4.

K Honnan tudgyuk mi azt. hogy a tekélleteségel valo töredelmeség; a szenttség fel vételének, kivánságával együt, a bünnek bocsánatytyát. meg nyeri szükségben.?

F Ezt mi a traditiobol tudgyuk, holot evolt mindenkor az anyaszent egy háznak tanitása., ettöl is vagyon. hogy ha valamely penitentzia tarto, a penitentzia tartásának. ideje alat absolutio nélkül meg holt, az ollyannak üdvesége felöl. mindenkor jó reménségben volt az anyaszent egy ház. s. Cypr epist 12. Conc. 4. Carthag. Can 79.

K Mikor kell a penitentzia tartásnak szenttségéhez járulni?

F Mindenkor, mikor valamely vétekben esnek. fö képpen ha halálos vétekben: matth. 18. 22. Conc. trid. sess 14. Can. 1.

K szükségesé ahoz járulni. midön tsak botsánando vétekben érzik magokat.?

F Igen jó és hasznos akor is., de nem szükséges tellyeségel. mivel lehet más modal is bocsánatot nyerni, ugy mint a töredelmes szivel, alamisnával. böjtel, és más jó tselekedetekel. s. aug. serm. 48. de diversis.


3. Articulus
A Töredelmeségröl.

K Mire vigyázon leg elsöben is az ollyan aki a penitentzia tartásnak szenttségéhez akar járulni?

F valoságos töredelmeségel kell lenni vétkeiért.

K Mitsoda a töredelmeség?

F. Az ollyan keserüsége a véteknek, a melyel a vétket meg utálván. fel tészi magában, hogy azt többé nem tselekeszi., Conc. trid. sess. 14. Can. 4.

K Mit tészen eza szó töredelmeség. Contritio?

F Ez a szó. mint egy meg törést tészen. eszerént nevezik., mert mint egy meg töri a szivet, és meg lágyittya. annak keménységét

K Mitsodásnak kell lenni a töredelmeségnek, hogy igazán valo lehesen?

F Annak belsönek. természet felet valonak. mindennél nagyobnak, és közönségesnek kell lenni.

A töredelmeségnek belsönek kell lenni. azaz, hogy a szivnek belsö részében kel azt érezni, és nem tsak szájjal kell tenni a töredelmeségnek tselekedetit. mivel a szivböl ered a vétek, ugyan a szivett is kell meg törni, mert a szivböl kel származni a meg térésnek, s. Cypr. de lapsis.

A töredelmeségnek természet felett valonak kell lenni, az az hogy a hitt, és a szent lélek indittsa azt fel, és nem a természet szerent valo indulatok. Conc. trid. sess. 14: Can. 3. példának okáért, ollyan ember a ki a vetket sirattya, tartván. a gyalázattol. és az emberek elött valo büntetéstöl; az ollyannak tsak természet szerént valo keserüsége vagyon. egy ollyan ember pedíglen aki bánnya vetkeit., mert azokért. az Isten kedviböl ki esett, meny országbol ki rekesztetik. és kárhozatot érdemel. az ollyannak, természet felet valo keserüsége vagyon.

A keserüségnek, mindennél. nagyobnak kell lenni, az az hogy minden féle keserüséget fellyül haladgyon. s. Cypr de lapsis, mivel., a mely jótt a vétek vesztett el velünk, nagyob minden féle jóknál, és nyomoruság. melyben a vétek ejt, nagyob minden nyomoruságoknál. szükseges tehát. hogy a keserüség is, melyet erzünk ezen nyomoruságért, nagyob légyen minden más keserüségeknél. s. thom. in 4. dist. 17 qu. 2. art. 3. De nem szükséges, hogy ez a keserüség, érzékenységel legyen. mivel, nem az érzékenységböl. kell azt meg visgálni. vagy arrol itéletett tenni, hanem abbol., mikor azt inkáb bánnyuk, hogy az Istent meg bántottuk., mint ha el vesztettük volna mind azt., valami elöttünk leg kedveseb evilágon. és hogy készebbek volnánk. mindent inkáb el hadni, még életünket is. hogy sem az Istent meg bántani., valamint ezt a kristus parancsollya. matth. 10. 37. 16. 25.

végtére. a töredelmeségnek. közönségesnek is kell lenni. az az, hogy közönségesen az egész vétkeket meg kell szánni, és bánni, ki nem hagyván tsak edgyet is. mert ha még valamely vétekhez. vagy személyhez ragaszkodásal volnánk, ugy nem térnénk meg egészen az Istenhez. és ollyan formában. akarattal maradnánk meg avétekben

K kitsoda olttya mi belénk a töredelmeséget?

F. A szent lélek. ö edgyedül lágyithattya meg szivünknek. keménységét, ö utáltattya meg velünk a vétket, és szereteti velünk a jó erkölcsöt. ö is keseregtett minket Isten elött. vétkeinkért. ezt hiják töredelmeségnek

K Mitt kell csinálni. hogy igazán valo töredelmeségel legyünk a vétekért.?

F. könyörgeni kell azért az Istennek. valamint Dávid. a nem jöhet mi töllünk, és az. a szent lélek ajándéka. ps. 50.


4. Articulus.
A Tekélleteségel valo töredelmeségröl.

K Vagyoné edgy nehány féle töredelmeség?

F Két féle vagyon. az edgyike tekélletes, mellyet nevezik. Contritionak., a másika nem, tekélletes, a mellyet is atheologusok attritionak nevezik.

A tekélletes töredelmeség, avéteknek meg szánása, és bánása, a mellyet, a tekélletes szeretett indittya bennünk,

Az attritio pediglen, ollyan meg szánása, és bánása a véteknek. a melyet rend szerént. abüntetésnek. félelme okoza mibennünk, és noha még a szent lélek. nem lakozik is a szivben. de a kezdi indittani. és gerjeszteni ajóra.

K A félelemtöl származo töredelmeség, elegendöé a bün bocsánat meg nyerésére ebben a szenttségben.?

F Elegendö. hogy ha edgyüt vagyon a szánásal és bánásal. (és hogy ha ezt az Isteni szeretett okoza.:) mas képpen nem elegendö. mert az Isten akor bocsáttya meg a vétket. mikor a sziv meg tért. a büntetéstöl valo félelem hogy ha magánosan vagyon, valo el kezdi a meg térést, de el nem végezi., hogy ha edgyüt nincsen. az uralkodo Isteni szeretettel.. és az igasságnak szeretetével.

K Miért nem téritheti meg a szivet a büntetéstöl valo félelem, hogy ha. az Isteni szeretettel. és az igasságnak szeretetével edgyüt nincsen?

F. Mert a sziv tsak akor tért meg, mikor valojában meg utállya a vétket., a vétek meg utálására pedig szükséges az igazságnak szeretete, az ollyan aki tsak. azért hadgya el a vétket hogy tart az örökké valo égéstöl, nem a vétektöl tart mondgya szent agoston., hanem a tüztöl, mivel vétkeznék, ha nem tartana a büntetéstöl, és igy a vétket mindenkor szereti, nem is az ígasságnak szeretete tartoztattya meg,. a vétektöl, hanem a büntetésnek félelme. tehát az ollyannak szive se meg nem tért, se meg nem változot s. aug. epist, 245 ad anastas.

K Miert mondod azt, hogy a büntetésnek félelme el kezdi a meg térést, és arra készit?

F. Mert külsö képen. el hagyattya a véteknek tselekedetét. és ez által. a meg térésre készit.

Magyarázat

Ámbár a félelem egyedül meg ne változtassais a szivet. mind azon által meg tartoztattya a vétektöl, nehogy azért meg büntettessünk, és lassanként, el is hagyattya velünk. a véteknek szokását, el hagyatván pedig velünk a vétkes szokást, elis távasztattya tölünk azt az akadályt, a mely meg nem engedte, az Isteni szeretetnek, szivünkben valo menetelét, és illyen formában készitti a szivet a meg térésre; ugyan ezért is hasonlittya szent ágoston, a félelmet atöhöz, a mely maga után viszi a matériában a selymet; a melyel esze todozák a matériát, de mint hogy a selyem tö nélkül a matériában nem mehet; ugy a szivet is tsak az Isteni szeretet teriti meg. és tészi igazán valo keresztényé. de rend szerént, ez a szeretett. a büntetésnek félelme által mégyen a szivben s. aug. tract sup. 1 epist, s. joan,

K Miért mondod azt, hogy tsak az Isteni szeretet lehet kezdete a sziv meg térésének.?

F Mert a szivnek meg térése nem egyéb, hanem egy ollyan bünösnek meg változása., a ki el hadgya a magában uralkodo vétket. és a teremtett állatokhoz valo szeretetett. hogy az Istenhez ragaszkodhassék. az Isteni szeretett nélkül pedig ez a változás meg nem lehet; mivel szent János azt mondgya, hogy a ki az Istent nem szereti. a halálban marad. valamég tehát. mindenek felett az Istent nem szerettyük. addig mindenkor az Isten elsö parantsolattya ellen vétünk. és illyen formában, mindenkor vétkes állapotban is leszünk. luk. 10. 27. 1 joan. 3. 14.

K A szivnek ez a változása, miért nem lehet meg. az Isteni szeretett nélkül?

F Mert a sziv nem ragaszkodhatik az Istenhez. hanem tsak a szeretett által. valamint a szeretett által ragaszkodik a teremtett állathoz. ez a két szó, szivbéli ragaszkodás, vagy szeretett, edgyet tészen.


5 Articulus.
A jóra valo fel tételekröl. a rosz szokásokrol, és
a vétekre vivö alkalmatoságokrol.

K Elégségesé meg bánni a meg tselekedett vétket?

F. Nem, mert azt is fel kell tenni, hogy többé azt nem tselekeszik. Conc trid. sess. 14. Cap. 4. s. aug. hom. 51.

K Miért szükséges ez a fel tétel.?

F Mert enélkül a meg bánás nem igazán valo. mivel nem mondhattyuk hogy bánnyuk azt a mit tselekedtünk, hogy ha még azt tselekedni akarjuk.

K Miröl lehet azt meg üsmérni, hogy igazán tettünk arrol fogadást. hogy az Istent meg nem bánttyuk.?

F Azt meg lehet üsmérni 1. abbol. hogy ha életünket meg változtattyuk, 2,. hogy ha eröszakot veszünk magunkon rosz szokásinknak meg változtatására 3. hogy ha el kerüllyük a vétekre vivö alkalmatoságokot s. aug. hom. 41

K Mit értesz a rosz szokásokon.?

F Értem azokat a vétkeket, a melyekben könnyen esik valaki, és a melyekhez hozá szokot, ugy mint a tisztátalansághoz., a káromkodáshoz, részegeskedéshez, és az ember szolláshoz.

K Mit kell tselekedni hogy el lehesen hagyni ezeket a rosz szokásokot,?

F Nagy figyelmeteségel kell magunkra vigyázni, gyakorta kell imádkozni. és el kerülni. a vétekre valo alkalmatoságot

K Tartozunké el kerülni. avétekre valo alkalmatoságot?

F. Igen is. más képpen. minden bizonyal el veszttyük magunkot. A ki a veszedelmet szereti. el vész abban. mondgya a szent lélek. Eccli. 3. 27.

K Mellyek rend szerént. a vétekre vivö alkalmatoságok.?

F Azok kétt félek,, némellyek, kik önnön magokban. a vétekre vivö alkalmatoságok. némellyek pediglen, tsak annyiban a vétekre vivö alkalmatoságok., a mennyiben azokal roszul élnek.

1. Az ollyan képek., melyek helytelen állapotokot mutatnak. a tisztátalanságrol valo könyvek kétt féle személyeknek edgy másal gyakorta valo létek, a mód nélkül valo játék; mind ezek, magok. a vétekre vivö alkalmatoságok.

2. Az ollyan biró. a ki tudatlanságbol, félelemböl, vagy emberi tekéntetböl., igasságot nem szolgáltathat., az illyen mind addig valamég hivatallyában marad, vétekre vivö alkalmatoságban vagyon, egy ollyan ember, akí olyan hellyre szokot járni. ahol ha tsak valamiben is az Istent meg szokta bántani., az ollyan vétekre vivö alkalmatoságban vagyon és el kell hadgyni az ollyan társaságot. s. Greg. hom. 24. supr Evang,

K Mit kell annak tselekedni, a ki ezen kétt féle vétekre vivö alkalmatoságokban találkozik?

F El kell hadgyni avétekre vivö alkalmatoságot. akár micsodás légyen a, mert a nélkül nem lehet igazán valo töredelmeség.

K De ha annak el hagyásáért valamely kárban esnének, vagy bestelenségekre lenne., ollyankor el kellé hadgyni a vétekre vivö alkalmatoságot?

F Akoron azt kell tselekedni a mit akristus mond, Ha ate jobb szemed, és ate jobb kezed meg botránkoztat tégedet. vájd ki szemedet. és vágd el kezedet; mert jóbb fél szemmel, és fél kézel. a mennyekben menni, mint sem agehennára. menni két szemmel. és kétt kézzel, matth. 5. 29. az Értelme ezeknek a szoknak, a; hogy ha valamely személy, vagy valamely dolog ollyan drága, és szükséges volna is nékünk. mint a jóbb szemünk. vagy a jobb kezünk., de ha a vétekre vezetnek bennünket, meg kell azoktol válni. ha el akarjuk kerülni akárhozatot,.

K De ha tellyeségel el nem lehet se hadgyni, se kerülni avétekre vivö alkalmatoságot. a mint etörténik azokal kik mások hatalma alat vannak. mit kell ollyankor tselekedni?

F. Ollyankor nagy erött kell magunkon venni: nagy vigyázásban kell élni. és félteni kel magunkot. gyakorta kell imádkozni, és az alkalmatoságot ell kerülni amenyiben lehet, és valamely okos gyontato papnak atanáttsán kell járni.


6 Articulus.
A Gyonásrol. és annak szükséges voltárol.

K Mitsoda a gyonás?

F. A penitentzia tartonak büneiröl valo vallás tétele. mellyet meg vall a pap elött, hogy tölle penitentziát, és büneiböl valo fel oldozást nyerhessen,

K szükségesé avéteknek meg gyonása?

F A kereszttség után tett halálos vétkeknek meg gyonása szükséges, hogy ha azokrol botsánatot akarunk nyerni, a mi pediglen a botsánando vétkeket illeti, azokot jó és hasznos meg gyonni. de nem szükséges, mivel más modok altal is lehet azokert botsánatot nyerni s. Chrysos. hom. 9. supr. epist. ad hebr. s. hier. supr. Cap. 10. de eccles. s. aug, supr. ps. 66.

K Honnan tudgyuk mi, hogy szükséges ahalálos vétkek gyonása.?

F Azt a szent irásbol, és atraditiobol tudgyuk.

A szent irásbol, mivel a kristus azt mondá az apostolinak vegyétek a szent lelket., valakiknek meg botsattyátok büneiket.. meg botsátatnak nékiek, akiknek meg tarttyátok, meg tartatnak., joan. 20. 23. ezek a szók meg bizonyittyák szükséges voltát a gyonásnak., mivel apapok meg nem tudhattyák mitsoda vétket kell meg botsátani, vagy meg tartani, hogy ha nékik meg nem vallyák, Conc. trid. sess. 14. Cap. 5.

A traditiobol tudgyuk azt; hogy akristus a fellyeb mondot szók által ada hatalmat a püspököknek, és a papoknak, hogy meg botsássák, vagy meg tarttsák, a kereszttség után tett vétkeket. erre valo nézve az anyaszent egy ház. mindenkor köteleségnek tartotta a gyonást, s. Chrysos. libr 3. de sacer. Cap. 5. s. hier. epist 1. ad heliodorum. s. ambr libr 1. de penítentia. s. aug libr 20. de civitt Dei. Cap 3 s. Greg. hom. supr. Evang.


7 Articulus
A Gyontato pap meg választásárol.

K Meg leheté akár mely féle papnak gyonni?

F Nem, mert nagy vigyázásal kell a gyontato papot meg választani, holot gyakorta, azon áll az üdveség, minden nap láttyuk azt, hogy nagyob része a keresztényeknek azért vész el. hogy nintsen ollyan okos és értelmes kalauzzok, a ki nékik meg mutassa veszedelemben valo léteket. hizelkedés nélkül.

K Nem leheté nyugodalomban a lelkünk üsméreti, hogy ha jó szándékbol véghez viszük mind azt, a mit agyontato pap mond, nem visgálván azt. hogy ha ö okosé és értelmes?

F A kristus azt mondgya, hogy mikor edgy vak, más vakot vezet, mind a ketten averemben esnek. a jó szándék meg nem ment az oda valo eséstöl. illyen formában tarthatunk, hogy a gyontato pap tudatlansága miat el ne veszünk, mind azon által, a jó szándék, a melyel az edgyügyüek követik, valamely tudatlan papnak. gyontatásában valo oktatását., nem üsmervén tudosabat,. az a jó szándék meg mentheti öket. matth. 15. 14.

K A hiveknek, nem kellé meg nyugodni apüspököknek értelmes voltokon, a kik választtyák. és rendelik a gyontato papokot.?

F Azt minden nap láttyuk. hogy a püspökök meg tsalatkoznak a választásban. a midön valaki beteg, azzal meg nem elégszik. hogy ollyan doctort hivasson. akinek a doktori süveget meg adták. hanem, a leg tudosabbat igyekezik választani, sokkal drágabnak kel tartani a lelki gyogyulást. a testinél. jaj is annak, aki ez iránt, valamely hizelkedést keres magának

K Mitsodásnak kell tehát lenni edgy gyontato papnak.?

F Tudosnak, értelmesnek. felebaráttyát szeretönek. és titkosnak kell lenni, tudni, és érteni kell néki az anyaszent egy ház szabot rendeit, azután, állandonak, és okosnak, hogy azokat követesse. és szeretesse. a mi atitkot illeti, azt minden tudgya. hogy mitsoda keményen kell néki azt meg tartani. s. Greg. pastoral. pars 1. Cap. 1.

K Miképpen lehet az illyen gyontato papra szert tenni?

F. Azt kérni kell az Istentöl. és szorgalmatoságal keresni, igazán valo meg térö szándékal. Catech. Conc. trid. pars. 2. sess. 73.

K Mitt kell tselekedni mikor illyenre találtunk.?

F Hálákot kell adni azért Istennek., és annak gondviselése és oktatása alá kell magunkot vetni.


8. Articulus
A Lélek üsméret meg visgálásárol. és a gyonáshoz
valo készületröl.

K Miképpen kell a gyonáshoz készülni?

F szorgalmatoságal kell meg visgálnunk alelkünk üsméretit. azaz, hogy figyelmeteségel. meg tekénttsük a lelkünk állapottyát., hogy azt meg üsmértethessük a gyontato papal.

K szükségesé ez a meg visgálás?

F Ez ollyan szükséges, hogy ha edgy halálos vétket el hagyunk a gyonásban, azért hogy magunkot jól meg nem visgáltuk. a gyonásunk haszontalan, és szenttség törés, de meg, nem kell minden kitsinért. kételkedni. avisgálásban., hanem azon legyünk. hogy illyen nagy dologhoz figyelmeteségel lehesünk, és ahoz elegendö idöt vegyünk.

K Miképpen esmérhettyük meg a lelkünk állapottyát,?

F A Szent léleknek segittségét, és világositását. kell kérni, 2. A fö vétkekröl., a jo erköltsökröl., az Isten. és az anyaszent egyház parancsolatirol, edgy szoval, a keresztényi hivatalainkrol, meg kell jol magunkat visgálni. mert edgy nap, ezekröl itéltetünk meg. meg kell tehát elöznünk a kristus itéletit, meg itélvén magunkot. valamint szent pál mondgya hogy ha mi meg itélnök magunkot, nem büntettetnénk Istentöl, 1 Cor. 11. 31.

K Miröl kell föképpen magunkot meg visgálni.?

F A mi rendünknek köteleségeiröl, a szokásban vett vétkeinkröl, és a szivünkben uralkodo hajlandoságokrol.

K Tartozunké meg visgálni külön külön minden vétkeinket?

F. Igen is, a mennyiben lehet, mert azokot tartozunk meg vallani a papnak, Conc. trid sess. 14. Cap. 5.

K Hogy lehet emlékeznünk minden vétkeinkre?

F Azt meg kell visgálni hogy mitsoda helyen jártunk, mitsoda személyekel társalkodtunk. mitsoda dolgokban fogalatoskodtunk. visgályuk meg kivánságinkot, hajlandoságinkot, szokásinkot,

K Mire kell vigyázni mind ezekben?

F. Meg kell tekénteni hogy mitsoda vétekben estünk, gondolattal. szoval. tselekedetel. és el mulatásal, meg kel tudni a halálos vétkeknek számát, azoknak környül alló dolgait. hogy mitsoda okok, és alkalmatoságok miat estünk mind azokban. mi következhetett mind azokbol, mi reánk, vagy másokra valo nézve,

K Mit kell tselekedni midön jól meg visgáltuk minden tett vétkeinket,?

F. 1. Meg kell az Istent követni szivünkböl, és botsánatot kérni, tölle vétkeinkért, 2. fel kel tenni magunkban hogy soha többé azokat nem tselekeszük, 3. azon kell igyekezni, hogy azokat el kerüllyük, és azokért magunkat meg büntessük.


9 Articulus
Hogy mitsodasnak kell lenni agyonásnak. hogy jó légyen
Az egész életünkröl valo gyonásrol. és hogy mitt kell
tselekedni. midön apap elött le térdeplünk.

K Miképpen lehet jól meg gyonnunk?

F. Ugy hogy meg kell vallani minden vétkeinket, apapnak, azt pedíg, alázatoságal. edgyügyüségel. és okoságal.

K Mitt értesz azon, hogy meg kell vallani minden vétkeinket?

F Azt értem, hogy meg kell vallani legg alább az egész halálos vétkeket., azoknak számát, azoknak, külömb féle minémüségeit, és Circumstantiáit.

K Mit értesz a külömb féle minémüségü vétken?

F Azt értem, midön némelykor edgy vétek nagyob. mint mászor. ugy mint, meg lopni atemplomot., a szenttség törés, emás féle vétek. mint a közönséges lopás.. conc. trid. sess. 14. Cap. 5. Can. 7

K Mit értesz az aggravans Circumstántián?

F Értem azt. a mi egy szer a vétket sulyosabbá tészi, mint mászor; példának okáért. egy embertöl száz tallért loptak ell, a lópás nagyob, mint ha tsak egy tallert loptak volna, de még azt valamely szegénytöl lopták ell. már a vétek nagyob. mint. ha azt. gazdagtol lopták volna ell.

K Miért kell meg vallani a vétkeket, azoknak számait, minémüségeit., és Circumstantiáit?

F Mert a nélkül. a pap nem esmérhetné meg. aléleknek állapottyát. és nem adhatna. ahoz illendö orvoságot.

K Hát ha nem emlékezhetünk. mindenröl; minek utánna magunkat jól meg visgáltuk volna?

F Az Isten nem kiván lehetetlent, az el felejtet vétket ugy meg botsáttya., mint a melyet meg vallottunk, hogy ha, a feledékenység, nem a mi roszaságunktol vagyon. Conc. trid. sess. 14.

K Hát ha a gyonás után. valamely vétek eszünkben jutna mit kell tselekedni?

F Meg kell azt gyonni leg elsö alkalmatoságal.

K Hogy ha jól meg nem visgálván valaki magát, vagy szégyenböl, vagy valamely más okbol, egy halálos vétket el hagyna a gyonasban. mit kellene tselekedni?

F. A gyonás haszontalan, és szenttség törés volna, tartoznék ujjolag meg gyonni, és penitentziát tartani a szenttség törésért,

K Hát ha a gyonásban egy halálos vétket felejtenének ell. azert, mert nem tudták. hogy halálos légyen. a vétek. a gyonás haszontalan volnaé.?

F. Hogy ha a tudatlanság halálos volna, a tudatlanságtol okozot feledékenység. a gyonást. szenttségtelenné tenné. hogy ha pediglen, a tudatlanság. bocsánando volna, a gyonás is jó volna

A tudatlanság. halálos, a midön. tunyaságbol, és szán szándékal mulattyák el. köteleségeknek meg tanulását.

Botsánando pedíglen. hogy ha nem tunyaságbol. és nem szán szándékal valo, vagy mikor a tudatlanság, nem nagy dologból álló.

K sokan vannaké ollyanok. akik tudatlanságban élnek. a gyonás iránt?

F Nem lehet arrol, rettegés nélkül. gondolkodni. kevés keresztény vagyon minden féle renden ollyan., aki vetkes tudatlanságban. nem, élne. a kötelesége iránt. kevés is vagyon ollyan akinek nem kellene tartani gyonásáért. és Communiojáért.

Magyarázat.

A te szán szándékkal valo tudatlanságod az oka. hogy magadot bé nem vádolod, vétkes hajlandoságodrol., ugyan ezért is ollyan papot keresz magadnak, a ki semmi kérdéseket ne tegyen. és absolutiot adgyon. de az absolutio semmire valo., szenttség törésben is estél,, talám apapod is. halálos állapotodban meg maradtál. azután. Communikálsz, az ujjab szenttség törés.

K Mit értesz, az alázatoságal valo gyonáson.?

F Azt értem, hogy alázatoságal kell meg gyonni. érezvén sullyát vétkeinknek, meg szánván, és bánván azokat.

K Miröl lehet azt meg üsmérni. ha a gyonás nem alázatos?

F Arol. midön avétket szomoruság nélkül vallyuk meg, tsak ugy, mint ha valamely historiát beszéllenénk. midön magunkot menttyük, vagy másokot okozunk., midön a pap intesét, nem veszszük engedelmeségel, az illyen forma gyonás nem alázatos s aug. supr. ps. 31. n. 15.

K Mit értesz az edgyügyüségel valo gyonáson?

F. Azt értem, hogy a vétket meg kell vallani igazán, minden menttség nélkül, abbol se el nem vévén, se hozzája nem tévén.

K Miröl üsmérhetni meg, hogy nem edgyügyüségel vagyon a gyonás?

F Hogy ha magunkat jobnak tétettyük. lenni, mint sem a mint vagyunk., vagy ha ugy bé hálozuk vétkeinket, hogy lehetetlen apapnak meg érteni. vagy ha ugyan azon is igyekezünk. hogy meg ne érthesse., és másra magyarázza, az illyen gyonás nem edgyügyüségel valo, de igen közönséges, és nagy vétek. Conc. trid. sess. 14. Cap. 5.

K Mit értesz azon; hogy okoságal kell lenni agyonásnak.?

F Azt értem, hogy tiszteséges szokal kell meg vallani a vétket. és nem kell a mások vétkeit elö hozni szükség nélkül. mondom szükség nélkül, mert adatik ollyan alkalmatosság., a melyben szükséges ki nyilatkoztatni a más vétkit., ugy mint, midön a magad vetkit tellyeségel ki nem terjesztheted, hogy ha tsak a máséról is emlékezetett nem tész.

K Nagy véteké a, midön a gyonásunk haszontalan valo?

F A szenttséget meg szeplösitvén, szenttség törést tselekeszünk. a mely irtoztato vétek.

K szükségesé némelykor. egész életünkröl valo gyonást tenni?

F Vannak ollyanok, a kiknek szükséges, némellyek pedig. magokhoz valo okos gyanakodásbol tselekeszik.

szükséges azoknak, a kik soha illendö képpen nem járultak, a penitentzia tartásnak szenttségihez, az ollyanok nem térhetnek viszá az Isten kegyelmében. hogy ha életekröl valo gyonást nem tésznek..

A kik pediglen. magokhoz valo okos gyanakodásbol, tselekeszik., kételkedvén. az addig tett gyonásnak joságában. az ollyanok ha életekröl valo gyonást tesznek., igen hasznos dolgot tselekesznek. mind azon által, elöbször. tanatsot kel kérni. ez iránt a gyontato paptol.

K Mit kell tselekedni, mikor a gyontato pap elött le terdeplünk.?

F Alázatoságal kell az áldást kérni, azután. el kel mondani a Confitéort. (gyonom a mindenhato Istennek). vagy deákul, vagy magyarul: mind addig a szóig. mea Culpa, az én vétkem.) ót meg állapodván., meg kell mondani mikor gyontunk meg utólszór, ha adtak volté absolutiot., ha végben vittüké a penitentziát. ha nem felejtettünk volté el valamely vétket., azután. a vétkeket el kell mondani, penitentziát kell kérni, és el kel végezni a Confiéort., töredelmeségel. azután figyelmeteségel kel halgatni a pap intését. és engedelmeségel. jó szivel kell venni a penitentziát mellyet ád., az ö itéletire kell hagyni magunkot ha szinte el halasztanáis az absolutiot.


10 Articulus.
Az Elégtételröl, és annak szükséges voltárol.

K Miért ád apap penitentziát a gyonás után?

F Mert szükséges hogy a hivek eleget tegyenek az Istennek vétkekért, mellyeket tettek. a kereszttség után. Conc. trid. sess. 14. Cap. 8. tertul. de penitentia. Cap. 8. 9. 10. 11. s. Cypr. de lapsis. s. aug, hom. 50. s. leo. epist. 91. ad theodorem.

K Leheté az embertöl. hogy eleget tegyen az Istennek.?

F. Magátol nem lehet, de lehet a kristusal. edgyüt. aki eleget tett érettünk. és a mely elég tétel, tészi érdemesé a miéinket.

K Ha a kristus eleget tett érettünk., a mi elég tételünk haszontalan.?

F A kristus elég tétele kivül is eleget kel nékünk tenni az Istennek vétkeinkért., mert hogy meg nyerhessük büneinknek bocsánattyát, nem elég a, hogy a kristus eleget tett érettünk, mivel még a szükséges, hogy az ö elég tétele reánk illettessék, a pedíglen, tsak ugy lészen meg, hogy ha mi is eleget tészünk, az Istennek vétkeinkért., a menyiben lehet. töllünk. Conc. trid. sess. 14. Cap. 8.

K. Nem volnaé illendöb az Isten joságához, és a kristus elég tételének érdeméhez, ha azt mondanok, hogy a kristus elég tétele ollyan elégséges volt hogy a mi büneink az altal meg bocsátattak, és nem is tartozunk már. más elég tétellel?

F. Szabad az Isten, ollyan formán meg engední nékünk, a mint néki téttzik, reánk illetvén. a kristus elég tételének érdemét., meg bocsáthattya vétkeinket, ha szinte azokért eleget nem teszünk is., ugyan igy is bánik a kereszttségben. de a penitentzia tartásnak. szenttségében, az igasságos, hogy az Isten meg ne engedgyen nékünk. valamég meg nem büntettyük magunkot. ez életben. a mi elégtételeinkel a kristuséval együt, mert mint hogy tsak az ollyan háláadatlanokért. rendeltetett a penítentziának szenttsége, a kik meg szegték. a kereszttségben tett fogadásokat., az igasságos, hogy azok aháláadatlanok. meg is büntettessenek, és erre valo nézve. az Isten is ugy botsáson meg nékik, hogy ök is a sok nyomoruságban. és szenvedésben. részesek legyenek ez életben, azért az örökös kinért, a melyet érdemlettek volna, Conc. trid. sess. 14. Cap. 8.

K Mitsoda külömbség vagyon a kereszttségnek szenttsége, és a penitentziának szenttsége közöt, a mi abünnek botsánattyát illeti?

F. A kereszttségnek szenttsége, meg botsáttya az egész vétkeket. akar mely nagyok legyenek azok, ugy a büntetést is. egészen, mind az ideig. mind az örökké valot, nem kötelezvén az embert, az büneiért valo elég tételre, A penitentia tartásnak szenttsége, meg botsáttya a vétkeket, az örökké valo büntetést [bün tetést] is meg botsáttya, de az ideig valot nem mindenkor, és a bünöst köteledzi. a büneiért valo elég tételre., ugyan ezért is nevezik a penitentziát. sullyos, és munkával valo kereszttségnek Conc. trid. sess. 6. cap. 14. et sess. 14. Cap. 2. de penitentia.


11 Articulus.
A szent irásbol valo példák, a melyek meg bizonyittyák.
az elégtételnek szükséges voltát.

K Találunké valamely példát a szent irásban, a bünnek botsánattyárol, hogy azért kelletet volna ez életben eleget tenni az Istennek.?

F. Edgy nehányat találunk, láttyuk azt is hogy a kristus elött, avétkek meg nem botsátattak, másképpen, valamint mostanában is meg nem botsátatnak., hanem a kristus elég tételének erdeme által,

Az Izraéliták, Egyiptumbol valo ki szabadulások után, az arany bornyut imádák apusztában, és sokszor fel támadván., panaszolkodának az Isten ellen. az Isten meg botsáttá azt nékik a mojses kérésére, de hogy meg büntesse azokot a meg botsátot vétkeket., negyven esztendeig hagyá öket apusztában, és meg nem engedé, hogy bé mennyenek a meg igért földre,

szent David, házaság törésben. és gyilkoságban valo esetét. meg szánta, bánta, az Isten meg is botsáttá néki vétkeit., de Náthán proféta által. meg izené néki, hogy azokért a meg botsátott vétkekért. nehéz. és alázatos szomoruságokot fogna szenvedni büntetésül, azután. kevélységben esvén, az is néki meg botsátaték, de azonnal, három. napig tarto dög halál által meg büntetteték., 2. reg. 12. 10. 13. 14.

K Valo hogy ki tettzik. mind ezekböl. a példákbol. hogy büntetésére vétkeinknek., el kell szenvednünk. mind azokat a nyomoruságokat, mellyeket az Isten küld mi reánk, de azokbol. kinem tettzik. hogy akarattal valo penitentzia tartásokat., és elég tételeket. kellene azokhoz tenni?

F. Ez iránt valo példákot is találunk aszent irásban. David, egész életében siratá vétkeit. böjtöléseket tett, Ciliciumot hordozot., minden éttzakákon. imádkozni felkölt, noha ö király vala, és az Isten meg izente vala néki. a proféta által. hogy meg botsátotta volna vétkeit. nézd meg a 7. penitentzia tarto soltárokot. a 68. és a 118 soltárt.

A Ninivé béliek példája nem aláb valo, Jonás ninivé városában menvén, meg mondá nékik az Isten parantsolattyábol, hogy negyven nap mulva vétkekért az egész város el rontatnék. a Ninivé béliek, azonnal sákban öltözének, hamuval bé hinték magokat. erösen böjtölének, és kérni kezdék. az Isten irgalmaságát., aztot meg is nyerék., a kristus azt mondgya hogy ez a nép fel kéll ellenünk, az itéletkor. hogy ha öket nem követtyük, és hogy mindnyájan el veszünk,. ha penitentziát nem tartunk. valamint ök tartottak, a kristus parantsolattya tehát, az akarattal valo elég tétel, ollyan formában, valamint a ninivé béliek tselekedének. joan. 3. 5. matth. 12. 41. luk. 11. 31.

A manasses király, és a béthuliai sidoknak példájokbol. meg láttyuk, hogy a böjtölésel, az alamisnával, és más egyéb jó tselekedeteknek elég tételivel engesztelhettyük meg az Isten haragját, és nyerhetünk botsánatot., nem tévén azokal semmi kissebséget. a kristus elég tételének, minthogy a fö, az ártatlan testben szenvedet az emberekért, szükséges azért hogy a bünös emberekis szenvedgyenek a fejeknek példájára, és bé tölttsék, szenvedésekel., akristus szenvedésének maradékát. a mint szent pál mondgya., Colos. 1. 24. Egész szivetekböl térjetek meg hozám. mondgya az ur, aböjtölesekben, könyhullatásokban., és suhajtásokban....... hogy a házasok fel kelvén ágyokbol, böjtölyenek, penitentziát tarttsanak, a meg tartozkodásban. de azt egyenlö akaratbol kell tselekedni. a mint szent pál mondgya. joel. prof. 2. 12. 16. joan. 3. 5. Colos. 1. 24. 1 cor. 7. 5


12. Articulus.
Az Anyaszent egy háznak. régi rendelése szerént valo elégtételröl.
A négy rend béli nyilván valo penitentzia
tartásrol.

K Az Anyaszent egy ház., adotté. mindenkor penitentziát azoknak, kik a kereszttség után tett vétkeket meg gyonták.?

F Igen is. de azok a penitentziák, hol nagyobbak, hol kevesebek valának, a szerént, amint már. a vétek, vagy nagy, vagy kitsiny volt., eki is tettzik, az egész szent atyákbol.

K Miképpen viszik vala végben. azokat a penitentziákot?

F. Vannak ollyan vétkek. a melyekért., nyilván kelleték penitentziát tartani, meg ollyanok vannak, a melyekért különösön. tartának penitentziát.

K Miben állott. arégi idöben, anyilván valo penitentzía tartás.?

F sok féle probákon. kelleték által menni., amelyek, egy nehány esztendökíg tartottanak. és némelykor holtig., a mint ekitettzik. a régi Conciliumokbol. és a szent atyák irásibol., ez a proba, nem volt egyaránsu formában mindenüt, de mindenüt egyaránt tartották. azt, hogy a penitentzia négy rendre volt osztva, a melyeken által kelletet menni a bünösnek, a kik az elsö rendben voltanak, azokot nevezték siroknak, a második rendben lévöket. halgatoknak, aharmadik rendben lévöket, le boruloknak, a negyedik rendbélieket jelenlévöknek, (Consistentes.). Cardi. bona libr 1. de liturg. Cap. 17.

Midön valamely bünös. magában szálván., penitentziát akart tartani, annak kételen volt, a templom ajtaján kivül le térdepleni, mint ollyannak., a ki nem volt érdemes a templomban bé menni, és kérni kelletet azokot kik mellette el mentenek., hogy imádkozanak érette, evolt az elsö rendenlévö penitentzia tartás, az illyeneket hitták siroknak. s. basil. 2 epist Canon., ad amphilo.

sok idö mulva, a penitentzia tartokat azután bé botsátották, a templomban. az ajtohoz, leg közeleb valo helyre., a honnét, halgatták. a tanitásokat, prédikáciokot., de a közönséges könyörgéseken jelen nem lehettek. ezeket nevezték halgatoknak, s. Greg. taumatur, epist. Can. 11. s. basil. Can. 56. s. Greg de Niss. epist. ad letoium.

A második renden lévö penitentzia tartoknak., szabad volt atemplomban., a közönséges könyörgéseken maradni. és még a misén is, az Évangyélium végiig. de azután, atemplombol ki kelletet menniek, mint ollyanoknak., kik nem érdemlették jelen lenni a szent áldozaton, de minek elötte ki küldötték volna öket. a templombol; imádságokat mondottak érettek., és az imádság alat. a templom közepin le borulva valának, az egész nép elött, ezen renden lévöket nevezték; le boruloknak. vagy tsak penitentzia tartoknak. Conc ancyr. Can. 16.

A harmadik rendnek vége felé, a mint eki tettzik a régi Conciliumokbol., a penitentzia tartoknak solemnis absolutiot adtanak., azután szabad volt nékik. jelen lenniek a könyörgéseken. és a szent áldozaton, de nem Communikálhattanak. mind addig valamég. a penitentzia tartás negyedik rendének. szabot idejét ki nem töltötték,. a mely negyedik rendet, nevezték, jelen lévök rendének. Conc ancyr. can 4. Conc. Nicae: Can. 12. s. basil epist. ad amphilo.

K Miképpen éltenek ezek. penitentzia tartásoknak ideje alatt?

F Minden féle mulattságot, és hivatalt el kelletett nékiek kerülni, leg gyakrabban vizzel, és kenyérel böjtöltenek.. alamisnát adtak, gyakorta imádkoztak.

A mi pedíg azt tekinti, hogy mitsoda vétkekért. kelletet közönségesen. és nyilván valo penitentziát tartani., ezen a theologusok magok közöt meg nem egyeznek, némellyek azt tarttyák. hogy minden halálos vétekért. nyilván valo penitentziát tartottanak, némellyek, hogy tsak. a nyilván valo vétekért. tartottanak. nyilván penitentziát. némellyek meg azt tarttyák hogy ezen három vétekért, ugy mint. aházaság törésért, a gyilkoságért, és a bálványozásért, tartoztanak. nyilván penitentziát tartani akik eröl bövebben. akarnak. tudni. meg láthattyák az ollyan auctorokban a kik erröl irtanak.,


13 Articulus
Hogy mitsoda okra valo nézve rendelte. és rendeli. az
Anyaszent egy ház. a penitentzia adást.

K A régi idökben, miért adot az anyaszent egy ház oly kemény penitentziákot?

F 1. Azért, hogy az által eleget tegyenek az Isten igasságának 2. hogy az illyen példákal, meg tartoztassa a hiveket. a vétekben valo eséstöl. 3. hogy annál is inkáb, meg utáltassa vélek a vétket. 4. közönséges jora valo nézve, 5, hogy ne engedgye. az illyen szent keménysége által. abünösnek, ismét viszá térni avétekre. 6. hogy az ollyan nehéz. és hoszas proba után., bizonyosabb lehessen valoságos meg téréséröl. s. Cypr. de lapsis. s. leo. epist 91. s. basil. epist ad amphilo. Can. 39. Conc. trid sess. 14. Can. 8. et Can. 17.

K kivánnyaé azt az anyaszentház., hogy mostanában is azon régi penitentziákot adgyák.?

F Nem, mert az anyaszent egyház. fiainak gyengeségekre valo nézve, sokat el hagyot ez iránt a régi szokásiban, meg engedi hogy ne adgyanak oly hoszas. és sulyos penitentziákot,

De mind azon által, az anyaszent egy ház. apenitentzia tartást, mostanában is szorosan akarja meg tartatni. ha ollyan formában nem is mint az elött., mivel azt parantsollya hogy a nyilván valo vétekért, nyilván valo penitentziát tarttsanak, azt is hadgya keményen, a gyontato papoknak, hogy a penitentzia adásban, amenyiben lehet, arégi szabot rendekhez, és a szent atyakhoz alkalmaztassák. magokat., vigyázván a véteknek nagyságára, a penitentzia adásban. Conc. trid. sess. 24. cap 8. sess. 14. Cap. 8

K Lehetö dologé a penitentziát avétekhez képest intézni?

F Hogy ha el választanok. a mi elég tételeinket, akristus elégtételétöl. tsak aleg kiseb vétekért valo leg nehezebb, és leg sulyosab penitentzia tartás. semmire valo volna., de a kristus elég tételéhez tévén a miéinket, lehet valamenyiben, a penitentziát a vetekhez intézni..

K Mit mondhatni hát. az ollyan papok felöl. akik nagy vétekért is., kevés penitentziát adnak?

F. A szent atyák. az elött, mint egy kegyetlenségnek, és mint egy gyilkoságnak tartották a papoktol. hogy ha avétekhez nem intézték a penitentzia adást. s. Cypr. de lapsis. mostanában is hasonlot mondhatni. a Tridentinumi Concilium, azt tanittya. hogy ollyan állapotban a pap. nem hogy abünöst fel oldozná, de magat kötözi meg, és részesül vétkében. sess. 14 cap. 8. s. ambr. libr 2. de penitentia. Cap. 9.

K Mitsoda féle penitentziát kell hátt adni atridentinumi Concilium szerént.?

F ollyat, a mely büntetésül, és orvoságul légyen avéteknek, orvosága. a véteknek akor, a midön nem engedi, és meg oltalmaza. a bünöst, a vétekben valo eséstöl, ugy mint, a magános élet, a jó könyvek olvasása,. és a rosz alkalmatoságok el kerülése által,. büntetése pedig avéteknek az ollyan penitentzia, a mely nehéz, meg aláztato, és avétekhez hasonlo nagyságu., ugyan erre valo nézve is nevezi a tridentinumi gyülés., az egész szent Atyák után., a penitentzia tartást. sulyos, és munkával valo kereszttségnek, sess.14: Cap.8. sess.6. cap.14.


14. Articulus.
A penitentiális szabot rendekröl.

K A papok mire vigyáztak. az elött, a penitentzia adás iránt,?

F Tartoztanak követni szorgalmatoságal. apenitentziális szabot rendeket, ugy mint, az anyaszent egy ház parantsolatit. a penitentzia iránt,. erre valo nézve. kelletet nékiek, azokat tudni. s.Celest 1. Epist.3.

K szükségesé azokat tudni mostanában?

F. A papoknak. igen is kell tudniok, a hiveknek, pedig jó, és hasznos ha tudgyák,

K Miért kell. a papoknak tudni a penitentziális szabot rendeket?

F. Hogy amenyiben lehet, azokhoz alkalmaztassák. magokat, azért hogy meg értethessék. másokal. mi modon büntették meg az elött avétket,

K Miért jó. és hasznos. hogy a hivek is tudgyák azt?

F Azért. hogy meg láthassák, miképen bánt volna vélek az anya szent egy ház. az elött. és hogy erre valo nézve inkáb meg térjenek, és penitentziát tarttsanak.

K Ezek a szabot rendek sokáig valánaké szokásban.?

F. A Deák anyaszent egy házban. továb voltanak ezer esztendönél., a görög anyaszent egyházban. még mostanában is szokásban vannak. in fine decret Grat

A penitentiális szabot rendek rövideden.

Azért hogy ahitett meg tagadta valaki., tiz esztendeig valo penitentziára kénszeritetettt.

Azért. hogy a jövendö mondohoz ment, vagy valamely babonaságot tselekedet; ött esztendeig valo penitentziára.

Azért hogy szánszándékal. káromkodot, és hamisan meg esküdöt, negyven napig. száraz kenyerel. és vizel. valo böjtre, és hét esztendeig valo penítenziára.

Azért hogy másokot is. hamis esküvésre kénszeritett, hasonlo penitentziára.,

Azért hogy történetböl. az Isten nevére hejában meg esküdöt, elöször, hét napig, kenyérel, és vizel valo böjtre, masodszor tizen ött napig valo hasonlo böjtölésre.

Azért hogy nyilván káromkodot. az Isten, a Boldogságos szüz, vagy a szentek ellen. hét vasárnapokon egy más után. a templom ajtaján kivül, le kelletet terdepleni az egész mise alat., és a hetedik vasárnapon, mezitláb. és a nyakán egy kötélel. kelletet misét halgatni, a hét vasárnap elött valo péntekeken., kenyérel, és vizel böjtölt, és ezen idök alat atemplomban nem volt szabad menni,

Azért hogy vasárnap. vagy innep nap. szükség nélkül dolgozot, három napig kenyérel, és vizel valo böjtre.

Azért hogy szükség nélkül.. vasárnapon utra indult. hét napig valo penitentziára.

Azért hogy a templom elött tánzolt,, vasárnap. vagy innep nap., három esztendeig valo penitentziára.

Azért. hogy a templomban. az Isteni szolgálat alat beszélt. tiz napig valo böjtre, kenyérel, és vizel.

Azért, hogy husvétot, pünkösdöt, és karátsont., nem alako hellyin lévö parochiában szentelte., hogy ha beteg nem volt. kenyérel, és vizel tiz napig valo böjtölésre.

Azért hogy a nagy böjtöt meg szegte. valahány napot meg nem böjtölt, mindenik napért., hét napi böjtöt.

Azert hogy a kántort meg nem böjtölte, kenyérel, és vizzel, negyven napig valo böjtölésre

Azert hogy valamely átkot mondot. apja., vagy anya ellen, kenyérel, és vizel. negyven napig valo böjtölésre.

Azért hogy öket meg szidta, három esztendeig valo penitentziára,

Azért hogy öket meg ütötte, hét esztendeig valo penitentziára

Azért hogy fel támadot, püspökje, pásztora, vagy apja ellen. egy klastromban. holtig valo penitentziára

Azért. hogy püspökének. oktatását, parantsolattyát. meg nevette, vagy meg tsufolta., kenyérel, és vizel. negyven napig valo böjtölésre.

Azért hogy egy papot meg ölt, hétt esztendeig valo penitentziára.

Azért hogy terhben esésének negyven napja után, azon igyekezet hogy idétlent szüllyön, három esztendeig valo penitentziára.

Azért hogy gondatlanságbol. meg hagyta halni gyermekét. kereszttség nélkül, harom esztendeig valo penitentziára. a melyek közül egy esztendöt. kenyérel: és vizel kelletet meg böjtölni.

Azért hogy szánszándékkal. egy embert meg ölt, holtig valo penitentziára. de idővel. hétt esztendöre hagyták

Azért hogy valakinek halálára igyekezet, ha azt vegben nem vihette is, annyi idöre valo penitentziát, mint ha meg ölte volna,

Azért. hogy valakit meg öletet hamis vádolásával, annyi idöre valo penitentziát. mint ha maga ölte volna meg.

Azért hogy történetböl valakit meg ölt. gondolván ötet valamely vad állatnak lenni. kenyérel, és vizel. negyven napig valo böjtölésre., és ött esztendeig valo penitentziára.

Azért hogy valakit meg sebesitet. ha a seb veszedelmes, negyven napig kenyérel, és vizel valo böjtölésre., és esztendeig valo penitentziára.

Azért. hogy meg ütötte felebarattyát. haragbol. ha szinte meg nem sebesitette is., kenyérel, és vizel., harmad napig valo böjtölésre, hogy ha azt egy Cléricus tselekedte. tizen nyolcz holnapig valo penitentziára.

Azért hogy gyülölségben élt felebaráttyával., kenyérel és vizel valo böjtölésre, mind annyi ideig, még a gyülölség tartot,

Azért hogy a templombol valamely joszágot lopott el. a lopot joszágot viszá kell adni. kenyérel. és vizel. háromszor. negyven napíg valo böjtölésre, és hétt esztendeig valo penitentziára.

Azért. hogy valamely réliquiákot lopot. azokot viszá kel adni, és hétszer, negyven napig valo böjtölésre.

Azért. hogy ezüst vagy arany edényeket lopot a templombol; négy anyit kel viszá adni helyette. és hét esztendeig valo penitentziára.

Azért. hogy a templomot fel égette. vagy az égetésben részes volt. a kárt meg kell fizetni, és tizen ött esztendeig valo penitentziára.

Azért hogy aholt testekröl. valamit el lopot. hétt esztendeig valo penitentziára, és azok közül hármat, kenyérel. és vizel valo böjtölésre.

Azért hogy valamit meg tartott abbol. amit a templomra adtak, kenyérel, és vizel. negyven napig valo böjtölésre;

Azért. hogy ha valamely nagy dolgot lopot el. hétt esztendeig valo penitentziára, hogy ha Clericus. ött esztendeig valo penitentziára. hogy ha világi. és viszá kell adni a lopot joszágot.

Azért, hogy egy szer, vagy kétszer lopot. ámbár kevés dolgot is, esztendeig valo penitentziára.

Azért. hogy meg találván a más joszágát. viszá nem adta., annyi penitentziát mint ha et lopta volna.

Azért hogy usorát vett, három esztendeig valo penitentziára, egyet azok közül. kenyérel, és vizel valo böjtölésre. Azért. hogy egy szabad személyel paráználkodot., három esztendeig valo penitentziara.

Azert hogy egy aszszony, házaság törésben eset. tiz esztendeig valo penitentziára

Azért hogy a felesége házaság törését meg engedte, holtig valo penitentziára.

Azert hogy egy házas aszszonyal vétkezet., maga nem lévén házas. hét esztendeig valo penitentziára.

Azért hogy kétt egy testvér személyel vétkezet., holtig valo penitentziára.

Azért. hogy a második ágon lévö atyafiával vétkezet., holtig valo penitentziára.

Azért hogy természet ellen valo vétket tselekedet., tizen ött esztendeig valo penitentziára.

Azért hogy meg kendözte magát. hogy a férfiaknak tessék. három esztendeig valo penitentziára.

Azért hogy hamis tanu bizonyságot tett. hétt esztendeig valo penitentziára.

Azért hogy hamis mértékel élt. akárt viszá adván. husz napig valo böjtölésre. kenyérel, és vizel.

Azért hogy embert szollot. hét napig valo böjtölésre, kenyérel és vizel.

Azért. hogy egy aszszony, férfiu köntösben öltözöt, és a férfiu. aszszony köntösben három esztendeig valo penitentziára.

Az ollyanok. a kik nem böjtölhettenek, vagy alamisnával. vagy más jó tselekedetekel vitték végben.

in decret Gratian.


15 Articulus
Az elégtételi tselekedetekröl.

K Mitsoda tselekedetek azok. amelyek által, büneinkért eleget teszünk. az Istennek?

F. Azok közül némellyek az imádsághoz tartoznak, némellyek a böjthöz, némellyek az alamisnálkodáshoz. valamint raphael angyal mondá tobiásnak

K Mellyek az imádsághoz tartozo elégtételi tselekedetek.?

F. 1. midön az Istennek ajánlyuk tselekedeteinket, testi vagy lelki nyomoruságinkot, szenvedésinket,, 2. szoval vagy elmével valo minden féle imádságok, 3. az Isteni szolgálaton valo jelen létel, 4. a szent dolgokrol valo olvasások,

K Mellyek a böjthöz tartozó tselekedetek?

F A testnek minden féle sanyargatása, ugy mint a Cilicium,a kemény ágy, minden féle gyönyörüségektöl valo el, távozás. az elmének sanyargattatása, mikor a magunk akarattyát nem követtyük, hanem a másét. mikor az Istenért el szenvedgyük a meg aláztatást, és a bestelenséget

K Mellyek az alamisnálkodáshoz tartozó tselekedetek?

F Az alamisnához. foglaltatik minden irgalmaságbéli tselekedet, akár lelki, akar testi légyen az, erröl már szollottunk az elsö szakaszban.

K Meg kellé elégedni azal a penitentziával. mellyet a pap ád, nem tselekedvén annál többet?

F Igen is jó még ahoz többet is adni. tsak okoságal légyen, ez iránt hasznos tanátsot kérni apásztortol.

K Mitsoda penitentziák leg hasznosabbak. azoké, melyeket mik adunk magunknak. vagy azok. amelyeket a pap ád nékünk?

F. A kétt egyaránsu penitentzia közöt, hasznosab, és érdemesebb. amelyet a pap ád nekünk.


16. Articulus
Hogy mitsoda igyekezetben. vagy szándékban kell lenni,
hogy az elégtétel hasznos légyen.

K Mitsoda szándékban kell lennünk. hogy eleget tehessünk az Istennek?

F Nem kell semmi hajlandoságal lenni avétekhez, azaz, bánnunk kell annak tselekedetit., fel tévén valoságal magunkban. hogy többé azt nem tselekeszük,

K Az ollyanok, kik még halálos vétekben esnek, kik azt nem bánnyák, és akik még fel sem tették magokban, hogy azt többé nem tselekeszik, de sött még semmi erőszakot sem vesznek magokan., az illyeneknek tehát penitentzia tartások haszontalan.?

F. Igen is, sött még vétkes, mert kétt szinü, 1 mert az ollyan, mint egy jádzik az Istennel., aki ollyan vétkekért, kér botsánatott, a melyeket szereti, és el hagyni nem akarja. s.aug, hom.41. 2. valamely penitentzia tartás. nem a szivnek meg téréséböl származik, a nem igazán valo, nintsen tehát meg térés azokban. kik a vétket szeretik. és azt el nem akarják hagyni, ez igy lévén az ö penitentzia tartásokkal., nem hogy az Isten haragját meg engesztelnék, de söt azt fel ingerelik.

K leheté ezt a feleletett meg bizonyittanod a szent irásbol?

F Lehet, mivel a szent irás azt mondgya, hogy a hamisaknak ajándéka., nem kedves az Isten elött., meg is veti az ö áldozattyokot. nem is szenvedheti azokat; hogy a vétekben lévö böjtölö, ha abban sokszor esik, semmi hasznát nem veszi meg alázásának., és hogy senki meg nem halgattya könyörgését. Isai. 1. 10. Eccl.24.31. prov.28.9 s.aug. manua. ad laurent Cap,70.


17. Articulus
A purgátoriumrol.

K Tsak az élö hivek tehetneké eleget az Istennek az ideig valo szenvedésel avétekért?

F. Azok kik a kegyelemben meg halván, az Istennek valo elég tétel nélkül, ahok purgátoriumban mennek. hogy vétkekböl meg tisztittassanak. Conc.trid.sess.6. Can.30.

K Mitt értesz apurgátoriumon.?

F. Azt a szenvedést értem, melyet szenvednek alelkek ez élet után. hogy meg tisztulván mennyekben mehessenek

K Mitsoda tisztaság kivántatik a meny országban valo menetelre?

F Nem kell semminémü vétekben lenni. még tsak botsánando vétekben is. és mentnek kell lennia z ideig valo szenvedéstöl, mert oda semmi tisztátalan bé nem mégyen: és hogy oda bé vétessék, nem kell adoságban lenni. valamint a kristus tanittya. matth.5.25. apoc.21.27.

K Honnan tudgyuk mi azt. hogy purgátorium vagyon.?

F A szent irásbol, és atrádiobol. Elöször, a makabéusok könyvéböl láttyuk. hogy igen szent, és hasznos dolog ahalotakért imádkozni. hogy bünökböl meg szabadullyanak. 2 mach.12. szent pál. timotheushoz irt levelének 1 részében. azt mondgya. onésiforusrol., hogy az ur adgya meg néki, hogy nyerjen irgalmaságot az urnál, az utolso napo., a negyedik résziben láttyuk pedig. hogy onésiforus meg holt volt már, mivel szent pál. tsak a háza népit köszönti, holot nem lehet a halotakért imádkozni. ha a purgátoriumot nem tarttyák.

2. A kristus azt mondgya., hogy vannak ollyan vétkek, amelyek sem ezen, sem a más világon meg nem botsátatnak, matth. 12. 31. vannak tehát ollyan vétkek, a mellyek. tsak a más világon botsátatnak meg., ezt szent agoston is igy tarttya, de Civit. Dei. libr. 21. Cap. 24.

3. szent pál azt mondgya hogy némellyek a hivek. közül. a tüzön mennek által, az üdveségre, szent ágoston, és a több szent atyák. ezt a purgatoriumra értik. 1. Cor. 3. s. aug. supr. ps. 37. n. 9: s. ambr. serm. 20. supr. ps. 118.. s hier. libr. 2. Contr. jovini.

A purgátoriumrol valo traditioban nem lehet kételkedni. az egész világon levö anyaszent egy házban. ezt mindenkor igy tanitották. a kristustól fogvást. és ezt meg lehet bizonyitani. minden saeculumokban lévö szent atyákbol, a görögök is. ez iránt mindenkor meg egyeztenek a Romai anyaszent egy házal; nézd meg, az ide fellyeb Citált szent atyákot.. szent ágoston kéri mind azokot, kik az ö gyonásit olvasák, hogy az ö anyáért imádkozanak.

K Miböl áll, a purgátoriumban lévö szenvedés?

F. Az anyaszent egy ház. nem végezet se annak nagyságárol, se hoszas voltárol, hanem tsak azt tudgyuk. hogy vagyon purgátorium, és hogy a szenvedés. hasonló nagyságu a vétekhez.

K Miért nevezik ezt a szenvedést purgátoriumnak.?

F Mert szükséges hogy a lelkek meg tisztitatván., tisztán mehessenek meny országban s. basil. Cap. 9. supr. Isai.

K vagyoné valami vigasztalások. az ót lévö lelkeknek?

F Abban nem lehet kételkedni, hogy ne volna, mert az Istennek eleget tévén, ötet szeretik, ötet még meg is láttyák, és birni fogják, ez a reménség pedig vigasztalás nékik.

K Az ót lévö lelkeknek. leheté valamely könyebülést venni?

F. Az anyaszent egy ház. mindenkor azt tartotta. hogy lehet. az imádságok, alamisnák, és fö képpen. a szenttséges Mise áldozattya által. tertull. de monogam. s. Chrysost. hom. 41. supr. 1 epist. ad Cor. s. ambr. serm. supr imper. valentin. et theodos. s. hier. epist. 26. ad pammachium.. s. aug. manua. ad laurent cap. 110. libr. 9. Conc. 3. Carthag. Can. 29.

K A purgátorium, fogé mindenkor tartani?

F Világ végezetig fog tartani. akoron. nem lészen más hely, hanem tsak meny ország, és pokol. s. aug. libr. 21. de Civit dei. Cap. 24.


18. Articulus.
Az Indulgentiákrol.

K Midön az Istennek eleget nem tettünk büneinkért, vagy ha ollyan állapotban vagyunk, hogy eleget nem tehetünk, vagyoné az anyaszent egy házban valamely mód, a mely által. azt bé tölthessük?

F. Igen is bé tölthettyük. elégtételeinket, az anyaszent egyháznak indulgentiája által., vagy a hiveknek könyörgések. és jó tselekedetek által. s. ambr. libr 5. supr. s. luc. num. 92. et de penitent libr. 2. Cap. 10.

K Mit értesz az indulgentián?

F Ertem azt a kegyelmet, a melyet tészen az anyaszent egy ház, a bünösel. el engedvén néki egy részit. az ideig valo büntetésnek. a melyet adott volna néki másként büneiért.

Magyarázat:

Mondám, azt a kegyelmet. a melyet tészen az anyaszent egy ház, egy bünösel, mert minden indulgentia supponit peccatum, mivel, ha vétkünk nem volna, szükségünk sem volna, se a botsánatra, se az indulgentiára.

Mondám azt is, Elengedvén néki egy reszit az ideig valo büntetésnek, a melyet adot volna néki. másként büneiért. ez az ideig valo büntetés. amelyet el enged az indulgentia, nem más, hanem. az a penitentzia, a melyet látunk a penitentiális szabot rendekben, a mellyekröl ide fellyeb szollottunk, 14. artic.

Már azt meg magyaráztuk. a 14. artic. hogy az Isten. kivánnya azt a bünöstöl. hogy az ideig tarto szenvedésekel eleget tégyen az ö igasságának, a kereszttsége után tett büneiért, a mely igasságnak. ha eleget nem tészen ez életben, a purgátoriumban fog eleget tenni, ugyan ennek az elégtételnek szükséges voltára valo nézve. ád az anyaszent egy ház penitentiát abünösnek. ennek apenitentziának pedíg végben vitele, tsak akor menti meg a bünöst az Istennek valo elégtételtöl., amidön, a penitentia hasonlo nagyságu a vétekhez. amint már ezt. ide fellyeb meg mondottuk, a penitentia tartások sokal inkáb meg egyeztek a vétkek nagyságival. amidön. a penitentiális szabot rendek szokásban voltanak, mint sem mostanában. erre valo nézve, a mi penitentziánk távul lévén a régiekétöl, sokal többel is tartozunk az Isten igasságának., mint sem a régi penitentia tartok. ebböl következik tehát, hogy rend szerént sok ideig valo szenvedéseken kell által menni, hogy eleget tehessünk. az Isten igasságának, az indulgentia tehát, ezeket az ideig valo büntetéseket engedi ell.

De tsak egy részit engedi ell, mert az anyaszent egy ház, azal hogy indulgentiát ád, a bünöst fel nem szabadittya a penitentia tartástól, hanem tsak segiteni akarja gyengeségében, azt is akarja. hogy tehettsége szerént. eleget tégyen az Isten igasságának. a mennyiben tölle lehet. a mi azon fellyül valo. azt néki meg engedi, vagy egészen, vagy egy részét. a mint ezt bövebben meg fogjuk magyarázni.

K Az anyaszent egy háznak, vagyoné hatalma az indulgentia adásra?

F vagyon. és mindenkor élt ezzel ahatalomal. Conc. trid. sess. 25. de indulgen.

K Mi okra valo nézve veszi magának ezt a hatalmat.?

F. A kristus szavaira valo nézve, Néktek adom a menyországnak kolttsait, valakiket meg kötöztök eföldön, menyben is kötözve lésznek, és valakiket meg oldoztok, e földön, oldozva lésznek menyben is. matth. 18. 18.

K Látunké valamely példát. a szent irásban, hogy az apostolok éltenek volna. ezen hatalomal.?

F. Igen is. mert szent pál. meg engedvén, a korintusbéli paráznának, a kit is ki rekesztette volt a gyülekezetböl, evaloságos indulgentia vala, mert el engedé néki a büntetést, a melyre itélte vala és a melyet szenvedni kelletet volna 2 Cor. 2. s. Chrys. hom. 4. supr. epist. ad cor. s. ambr. libr. 1. de peniten. Cap. 6.

K Ezt a hatalmat. miképpen bizonyitod meg atráditioból?

F. A szent atyák irásibol, és a Conciliumokbol.

A szent atyák irásibol. tertullianus, és szent Cypriánus. azt mondgyák, hogy a püspökök, a fogságban lévö martyrumok kérésekre. a bünösöknek indulgentiát adtanak a melyre valo nézve, a hátra maradot penitentiájokat elnem végezni meg engedék. tertul. ad martyres. Cap. 1. et libr. de pudicitia. Cap. ulti. s. Cypr. epist. 9. et 10.

Ezt a szokást. a Conciliumokban is lehet meg bizonyitani. 1. A midön még apenitentialis szabot rendekel éltenek, egynehány Concilium meg engedé a püspököknek. hogy meg rövidithessék. a penitentiának idejét. azoknak kedvekért., kik penitentiájokot leg nagyob buzgoságal viszik vala végben conc. ancyr. anno. 114.. Can. 5. Conc. nicae Can. 12. Conc. 4 Carthag. Can. 75.

2. A midön üldözések támadtanak, szokás volt illyen indulgentiákot adni a penitentzia tartoknak., azért hogy az absolutio és a Communio után. bátrabban szenvedhessék az üldözést. s. Cypr. epist. 54. ad Corne.

K Mint hogy a szabot rend szerént valo penitentiák már mostanában szokásban nintsenek., tehát. az indulgentiák haszontalanok?

F. sött még mostanában szükségesebbek, mint mikor azok szokásban voltanak., mert mostanában, a mi elég tételeink sokkal kissebbek lévén, mint sem abban az idöben, tehát mostanában nagyob szükségünk vagyon az anyaszent egy ház, indulgentiájának segittségére.


19 Articulus.
Az Indulgentiákrol

K. Mitsoda a hét esztendeig, az esztendeig., negyven napig valo indulgentia.?

F. nem egyéb, hanem, ezek az indulgentiák el engedték a penitentiális szabot rendek szerént adatott penitentiábol., hét esztendöt, esztendöt, negyven napot. a melyeket végben kelletet volna vinni azok nélkül

K Mitsoda a jubilaeumnak indulgentiája?

F. Nem más, hanem egészen valo indulgentia. indulgentia plenaria. a mellyet apápa szokot adni minden huszon ötödik esztendöben. azoknak, kik butsura el mennek romában lévö négy fö templomokban; ezt leg elöször száz esztendöre rendelék, azután ötvenre, azután harmintz háromra., végtire minden huszon ötödik esztendöre.

Magyarázat

Bonifacius octavus. rendelé a jubilaeumot ollyan formában. amint mostanában tarttyák, parancsolá. hogy el kezdvén. 1300. esztendötöl, minden századik esztendöben. közönségesen valo indulgentia adatnék. mind azoknak. kik romában mennek butsura, a szent péter, és szent pál templomában, ezt pediglen arra valo nézve rendelé, mert 1299 temérdeki sok szarándok menvén romában, mondák a pápának., hogy még az attyoktol hallották volna, hogy a kik minden saeculumnak avégin romaban mennek. azok indulgentiát nyernének.,

Clemens sextus, a száz esztendöt igen hoszu idönek találván, azért a jubilaeumot ötvenedik esztendöre rendelé. és 1350 ben, a bonifáciuséhoz, hasonlo közönségesen valo indulgentiát ada azoknak kik a romai negy fö templomokban, butsura el mennének. ez a szokás tarta. második pál pápáig., a ki is 1470 ben. ezt az indulgentiát. minden huszon ötödik esztendöre rendelé., a mely rendelést. leg elöbször sixtus quartus vivé végben.,1475. azon idötöl fogvást. meg maradot ez a szokás. mindenkor; második pál elött, Gregorius. undecimus. bullát adot volt ki, rendelvén. minden harmintz harmadik esztendöre az indulgentiát. de a historiákbol nem láttzik. hogy szokásban vették volna.

K Miért nevezik a szent esztendökben lévö közönséges indulgentiát jubilaeumnak?

F sixtus quartus nevezé leg elöbször jubilaeumnak, mert hasonlit a sidok jubilaeumjához.

K Mi volt a sidok jubilaeumja?

F. A sidok. akik el adták, vagy el zálagositották. volt joszágokot. minden ötvenedik esztendöben. viszá tért jószágok kezekhez, az ollyanok. a kik kételenségböl. más sidoknak rabul adták volt el magokot. ugyan azon esztendöben fel szabadultak., a mely esztendöt jubilaeum esztendöjének nevezték. az Isten azért adta volt nékik ezt a törvényt, hogy mindenkor eszekben tarttsák., hogy ingyen valo kegyelméböl szabaditotta meg öket. az egyiptumbéli rabságbol., és hogy azért, hozája háláadásal legyenek. levit. 25. ez a jubilaeumja a sidoknak, a proféták, és a szent atyák. szerént, jelentette mind azt, a mit a kristus munkálodot az emberekért, ö minket meg szabaditot a büntöl, a melyet az irás adoságnak nevezi. és az ördögnek rabságábol. nézük mit mond erröl a kristus képében Isaiás. Az ur lelke reám szállot, ~~~~ el küldöt engemet. ~~~~~ hogy a foglyoknak az engedelmet prédikállanám, és a bé rekesztetteknek a meg szabadulást. hogy az urnak. engesztelö esztendejet prédikállanám. Isa. 61. 1. 2. avilágosan ki tettzik. hogy a proféta ezen szavaival. a jubilaeum esztendejit tekintette., és a kristus világosan ki adgya nékünk, hogy ez a jövendölés. ö benne bé tellyesedet. luk. 4. 18.

K Mitsodák azok arendkivül valo jubilaeumok, a mellyeket ád apápa?

F Azok jubilaéum formára adatot egész indulgentiák. a mellyeket bizonyos nagy idökben adgyák, tsak nem ollyan formában, mint ha a sidok közöt, rend kivül adták volna meg azt a kegyelmet. a mely tsak a jubilaeum esztendejekor engedték meg nékik.

K Mitsoda féle szabadság adatik. a jubilaéum idejekor?

F. Egy nehány féle. 1. szabad kinek, kinek, ollyan gyontato papot választani. a mitsodás tettzik. 2. apapok ollyan vétkeket. absolválhatnak. amellyeket nem volna szabad más idöben. 3. meg változtathattya a fogadást. hogy arra hatalma adatik a bulában., és több illyeneket, a mellyeket meg lehet látni a bullában.

K Midön az anyaszent egyház. indulgentiát ád. azzal meg akarjaé menteni ahiveket a penitentzia tartástol.?

F. Az anyaszent egyház távul vagyon az illyen szándéktol. ollyan formán. nem hasznos, hanem ártalmas volna. az indulgentia, mivel semmi meg nem mentheti öket, hogy ne teremjenek a penitentzia tartáshoz valo illendö gyümöltsöket, az évangyélium parancsolattya szerént, midön pedig az anyaszent egy ház, indulgentiát ád, a migyengeségünknek, és tehetetlenségunknek segittségire adgya, hozánk illetvén a kristus elég tételének erdemét, s Cypr. de lapsis. 1. Conc.Nicae. Can.12.

K Az anyaszent egyháznak vagyoné arra. hatalma hogy a maga akarattyábol hozánk illese a kristus érdemit?

F. Ez a hatalom a kristus szavaibol ered; aki is azt mondgya; valakit meg oldoztok eföldön, meg lészen oldozva matth. 17. 19.

K Mi képpen lehet hasznosan venni az anyaszent egy ház indulgentiáit?

F. 1. valoságos töredelmeségel kell lennünk vétkeinkért. 2. kivánnyunk azokért eleget tenni az Istennek, 3. ne tsak kivanságal, hanem ugyan tselekedetel tegyünk azokért eleget. 4. véghez kel vinni mind azt. a mi meg vagyon parancsolva az indulgentia adáskor. ugy mint a böjt, az imádság, a templomban valo menetel. az alamisnálkodás. és mind azokot valamik fel vannak téve a bullában. mivel az indulgentia. az illyen tselekedeteknek végben vitele alat adatik.

K Nem az anyaszent egy ház tanitásaé a, hogy valamikor misét mondanak valamely privilegiátus oltáron hogy az indulgentiára valo nézve. mindenkor egy lélek szabadul ki purgátoriumbol.?

F. Az illyen tanitásnak nem lehetne a fundámentumát fel találni. se a szent irásban, se a tráditioban, nem is abban áll, a privilegiátus oltároknak indulgentiája.

Hanem abban áll. hogy az ollyan oltárokon, különösön. ajánllya. a kristus elégtételeit., és a szentek érdemit a szent áldozatban. a meg holt lelkekért, e ki is tettzik abbol., hogy az ollyan oltárokon. szabad misét mondani alelkekért. ollyan napokon. a mely napokon más oltárokon nem volna szabad. azt minden pap tudgya. hogy a halotakért. bizonyos napokon különösön misét nem mondhatni, mivel az officiumal meg kell egyezni amisének, erre valo nézve engedtetett tehát meg, hogy bizonyos oltárokon, ahalotakért. misét mondhassanak, egyszer, vagy kéttszer egy hétben., de a privilegiátus oltár is ollyan templomokban engedtetik meg, a melyekben bizonyos számu oltárok vannak

K kitsoda adhattya az indulgentiákot?

F. közönségesen valo indulgentiát a pápa, vagy a Concilium generale adhatt, a püspökök pedig a magok diecésisekben., a szerént. amint az anyaszent egy ház. ez iránt hatalmat adot nékiek.


20 Articulus
Az absolutiorol

K Midön valaki meg szánván büneit, azokat meg gyonta., magát meg jobbitani fogadta. mí vagyon még azután hátra?

F. Egyéb nincsen hanem hogy absolutiot vegyen a paptól.

K Mitsoda az az absolutio.?

F. Az ollyan sententia. amelyet apap mond a bünösre akristus nevében. a mely által. a bünei meg bocsátatnak azoknak kik azokért töredelmeségel vannak, és akik mindent véghez vittek tehettségek szerént, hogy azokért, botsánatot nyerhessenek Istentöl.

K A pap valoságal meg bottsáttyaé a vétkeket?

F Igen is, A kiknek meg botsáttyátok bünöket, mondgya. akristus. meg lesznek botsátatva. és akiknek meg tarttyátok, &. joan. 20. 23.

K Tsak egyedül az Isten botsáthattya meg avétkeket, a pap nem botsáthattya hát meg?

F. Igen is tsak az Isten botsáthattya meg a maga nevében, de apapok a kristus nevében botsáttyák meg, mivel ö tölle is vették azt a hatalmot.

K Honnét tudgyuk mi azt. hogy ökk arra hatalmot vettek.?

F. Ezt már meg mutattuk. mind aszent irásbol, mind a traditiobol,. hanem tsak azt teszem hozája., hogy még a harmadik saeculumtol fogvást. az anyaszent egy ház. eretnekeknek tartotta. a novatiánusokot, mert azt tanitották hogy az anyaszent egy háznak nintsen hatalma, akereszttség után tett minden vétkek meg botsátására. s.Cypr.Contr. novatian.

K Hogy ha apap tsak akristus nevében botsáttya meg avétkeket, tehát akristus botsáttya meg azokat., és illyen formában a pap nem tselekszik egyebet. hanem tsak azt jelenti az absolutioval. hogy meg botsátattak vétkeink.?

F. A pap valoságal meg botsáttya avétkeket, mivel a kristus nem mondotta hogy meg botsátatik azoknak bünök, a kiknek meg jelentitek. hogy meg botsátatott bünök, hanem hogy meg botsátatik azoknak, akiknek meg botsáttyátok

K Vagyoné valamely példa az ó testámentumban., a melyböl meg mutathatnád. apapnak ez iránt valo hatalmát?

F. Azt láttyuk az ó testámentumban. levit. 13. hogy a bélpoklosok tartoztak apapokhoz menni hogy azok meg visgállyák. mitsoda féle bél pokloságban volnának, meg is kelletet nékik jelenteni amidön abbol meg gyogyultanak., apapok meg is probálták azokat. akiknek gyogyulásokban kételkedtenek. a tudni valo. hogy a bélpoklosság a vétket jelentette. szükséges tehát abünösnek vétkit meg mutatni apapnak a gyonásban, a papnak is kell külömbözést tenni a vétek közöt, és ahoz illendö orvoságot adni, vagy pedig meg kell probálni az absolutio el halasztásával.

K Ebböl a következik. hogy a papok tsak meg jelentik. hogy büneink meg botsátattak., valamint az ó testamentum béli papokis egyebet nem tselekedtek. hanem tsak tudtára adták. a bélpoklosnak. hogy meg gyogyult.?

F. Ez a külömbözés vagyon az árnyék. és a valoság. között, hogy az ó testámentumbéli papok. egyebet nem tselekedtek, hanem tsak meg jelentették. a gyogyulást, de az uj testámentum béli papok valoságal meg gyogyittyák. a lelkí bélpokloságbol a bünöst, a bünnek botsánattya által, mondgya szent Chrysostomus. libr 3. de sacerdot. Cap. 6.


21. Articulus.
Az absolutionak el halasztásárol.

K A papoknak kellé valamely rendre vigyázni. vagy tsak az ö akarattyokon áll, a fel oldozás, vagy az el halasztás?

F. Igen is kell a rendre vigyázni, hogy ha azt nem követik. vétkeznek. és amit eföldön tselekesznek, a nem hagyatik jová az égben, mondgya szent gergely, hom. 26. supr. evang. s. cypr. de lapsis. s. hier. supr. cap. 16. s. matth.

K Mellyek azok a rendek amelyeket követniek kell.?

F. Meg lehet azokot látni arituálékban, és a szent Carolus oktatásiban. instruct. s. Carol. ad Conf. aleg közönségesebbek ezek,

Hogy tsak azokat kel fel oldozni, akik valoságal szánnyák, és bánnyák vétkeket., és akik el tökéllették magokban. hogy többé azokot nem tselekeszik.

K Hogy ha valaki azt fogadgya apapnak. hogy ebben a fel tett szándékában meg marad, azö szavára tartoziké azt néki él hinni?

F ollyanok talalkozhatnak, akiknek nem kell mindgyárt hinni, hanem mind addig kel halasztani a fel oldozást. valamég meg nem mutattyák, magok viselésekel. hogy se apapot, se magokot meg nem akarják tsalni.

K kitsodák azok. akiknek el kell halasztani bünökböl valo fel oldoztatásokat. mind addig még életeket meg nem változtattyák.?

F. Azoknak el kell halasztani a fel oldozást. 1. akik valamely meg szokot vétekben élnek. mind addig meg azt el nem hadgyák. 2. azoknak, akik vétekre vivö alkalmatoságban élnek, mind addig valamég attol el nem távoznak. 3. azoknak. akik gyülölségben élnek egymásal. valamég meg nem békéllenek egymásal. a menyiben töllök lehet. 4. azoknak a kik magoknál tarttyák amás joszágát. valamég azt viszá nem adgyák. de illyen állapotban, tsak akor kell el halasztani, a mikor lattyák. hogy meg nem tartotta igéretit, és viszá nem adta. 5. azoknak, kik a keresztényi, és amagok rendihez illendö hivatallyokot. és köteleségeket nem tudgyák. mind addíg valamég azokra magokot nem oktattattyák s. Carol. instruc. ad Conf. Conc. 2. generale later. Can. 22.

K Miért kell el halasztani azoknak az absolutiot., a kik valamely szokot vétekben élnek, valamég azt el nem hadgyák.?

F Mert tsak azokot kell fel oldozni akik töredelmeségel vannak avétek iránt, azért az ö igazán valo töredelmeségekröl és meg térésekröl. nem lehet más képpen itéletet tenni, hanem ha meg változtattyák életeket. mivel a fát agyümölcséröl üsmerik meg, matth. 7. 20.

K Miért kell el halasztani azoknak az absolutiot. a kik vétekre vivö alkalmatoságban élnek?

F Mert valamég avétekre vivö alkalmatoságban szán szándékal maradnak, mind addíg aveszedelemre teszik magokot., söt még el is vesznek. aveszedelemre tenni pedig valakinek magát. vétek, mert azzal az Istent kisértené, tehát fel nem oldoztathatik addig még attol el nem távozik. eccli. 3. 27.

K Miért kel el halasztani azoknak az absolutiot. a kik gyülölségben élnek egy másal. mig meg nem békéllenek ha lehet., és azoknak kik a más joszágát birják. amelyeket még viszá nem adták. noha viszá adhatták volna. igéretek szerént?

F. Mert Nem szabad fel oldozni az ollyat. aki avétket gyakorollya, azok pedíg vétekben vannak akik gyülölségben élnek. mind addig még meg nem békéllenek azokot sem lehet fel oldozni a kik a más joszágát birják. valamég azt viszá nem adgyák. ha töllök lehet

K Miért kell el halasztani az absolutiot azoknak., kik nem tudgyák hivataloknak köteleségeit.?

F. Mert egy keresztényben. az illyen tudatlanság nem meg menthetö. vétekben is élnek azok kik abban vannak, mind addig még azokat meg nem tanullyák, szükséges tehát. mind akoráig el halasztani a fel oldozást.

K Nem elégé a, hogy tsak apapok tudgyák. mikor kell fel oldozni. vagy mikor kel azt el halasztani. szükségesé még a hiveknek is azt tudni.?

F Igen is jó. és hasznos ahiveknek is ezeket tudni, azért hogy meg tudhassák. ha papok jol vezetiké. öket, ha követiké hivatallyokot vagy sem, ugy hogy el kerülhessék az ollyanokot kik hirtelenségel adgyák az absolutiot, mivel akristus azt mondgya, örizzétek magatokot a hamis profétáktol, kik hozátok jönek juhoknak ruhájokban, de belöl ragadozo farkasok. matth. 7. 15. ezek által azt akarja akristus hogy oltalmazuk meg magunkot azoktol, kik a kedvezésnek szine alat el vesztik a lelkeket., igy is tselekesznek az ollyan lágy gyontato papok. akik fel oldozák abünöst, midön meg kellene kötozni, erre valo nézve abünös meg elégedvén minden kételkedés nélkül haszontalanul valo fel oldoztatásával, tsak gyakorollya azonban, rendeletlen életét, de mint hogy meg nem intették, ök lesznek okai, hogy végtire. örökül el veszti magát. s. hier. supr. s. matth. Cap. 16. s. ambr. serm. 8. supr. ps. 118. et libr 2. de penit. Cap. 9.

K Mit kell annak tselekedni, azon idö alat a kinek el halasztották az absolutiót?

F. Töredelmeségel kel ahoz készülni hogy azt meg nyerhesse; magát sanyargatni kell, imádkozni, a vétekre vívö alkalmatosságot el kell kerülni, jó könyveket kell olvasni, az ellenséginek meg kell botsátani, a másét viszá kell adni. ujj életet kezdvén, minden féle vétektöl el kell távozni.

K A kinek az absolutiot el halaszttyák., és az alat meg talál halni, leheté jó reménség az ollyan felöl?

F Az anyaszent egy ház mindenkor jó reménségben volt az ollyannak üdvesége felöl, az ollyanért holta után imádkozik, mint ha fel oldoztatot volna, mivel, avalo hogy ha tekélleteségel valo töredelmeségel holt meg, üdvezült. s. Cypr. epist. 12. 4 Conc. Carthag. Can. 79.


22 Articulus.
A pápákot, püspökököt. illetö absolutiokrol. (Casus
reservatus:). és a Censurákrol.

K vannaké ollyan alkalmatoságok. amelyekben a papok nem adhatnak absolutiot?

F Igen is vannak, mivel bizonyos dolgokrol absolutiot nem adhatnak.

K Mit értesz azokon abizonyos dolgokon. vagy a Casus réservatuson?

F Értem, az ollyan halálos vétkeket. a melyekröl valo absolutio tsak apápát. vagy a püspököket illeti, meg lévén tiltva arend szerént valo gyontato papoknak. azokot absolválni.. hogy ha tsak arra, különösön valo hatalmat nem vesznek, Conc.trid.sess.14. Cap.7.

K Miért tartották meg magoknak a fellyeb valok. bizonyos vétkeknek absolutioját?

F 1. Azért. hogy nehéz lévén az absolutionak meg nyerése, avétek is ritkáb légyen. 2. Azért, hogy meg büntessék. üdveséges gyalázattal abünösököt. akiknek a fellyeb valok eleiben kell el menni. 3. Azért. hogy az ö meg térések bizonyosab legyen. ollyanok eleiben terjesztvén vétkeket. akiknek több világoságok vagyon mivel anagy nyavalyák, a nagy értelmü doktorokot illetik. Conc. trid. sess. 14. Cap. 7.

K vagyoné ollyan alkalmatoság., a melyben minden pap adhat absolutiot minden féle vétekért?

F. vagyon. 1. mivel jubiléumkor. minden pap absolválhat minden féle vétket., hogy ha a bullában hatalom adatik arra, 2. mikor valaki utolso oráján vagyon, akor minden féle vétkeiböl absolvalhattyák. és minden pap,

K Mitsoda a Censura.?

F. Az ollyan egy házi büntetés., a melyel egy keresztény. valamely nagy és botránkoztato vétekért, az anyaszent egy háznak lelki javaitol meg fosztatik.

K Az anyaszent egy háznak. vagyoné az a hatalma, hogy a keresztényeket meg büntesse. a Censurák által?

F Igen is vagyon, és ez a hatalom a kristus szavaibol származik. a kiket meg kötöztök eföldön, meg lésznek kötözve menyekben. matth, 16. 19.

K kitsodák azok. akik élhetnek ezen hatalomal.?

F. A pápa, és apüspökök. amagok püspökségekben., és azok akiknek apápa erre hatalmat ád.

K Az anyaszent egy ház mikor éll. az illyen Censurákal. a bünösök iránt?

F A midön láttya. hogy minden intési, kérési. abünösök elött haszontalanok

K Hány féle a Censura?

F. Három féle. az exCommunicatio. suspensio. interdictio.


23 Articulus.
Az Ex Communicatiorol. az az, az egyeségböl valo
ki rekesztésröl.

K. Mitsoda az exCommunicatio ?

F. Ez ollyan egy ház béli büntetés., amely el tilt valakit, valamely nagy vétkiért., a közönséges jonak, a hivekel valo reszesülésétöl.

K vagyoné egy nehány féle exCommunicatio.?

F vagyon. nagy ex Communícatio. (major, kis excommunicatio. (minor). az elsö. el tilttya a bünöst a közönséges joban valo részesüléstöl, minden ki vétel nélkül. a második. tsak bizonyos jóktól rekeszti el.

K. Mitsoda jóktol vannak el rekesztetve azok, kik anagy exCommunicatioban estenek?

F. Az ollyanok egészen el lévén rekesztetve, a hivek társaságátol. a könyörgésekben, szenttségekben, és más jó tselekedetekben nem részesülhetnek., és ha abban meg halnak. a szent földben sem temetik ell.

K Mitsoda joktol vannak el rekesztetve azok. kik a kis exCommunicatioban estenek.?

F Az ollyanok a szenttségekhez nem járulhatnak, se az egy házi rendbe. nem vétetödhetnek.

K Tartozunké el kerülni azokat kik exCommunicatioban estenek?

F. Igen is tartozunk el kerülni azokot kik a nagy exCommunicatioban vannak. de nem tartozunk azokat, kik akis excommunicatioban estenek.

K Mitsoda az ex Communicatusok büntetése?

F Az anyaszent egy ház közönségesen valo könyörgésiben nem részesülnek, mind azon által. a hiveknek imádkozni kell érettek. 2. ebböl következik. hogy az Isteni szolgálaton jelen nem lehetnek., ha a misén jelen volnának is, ki kell öket küldeni. ha pedig nem engedelmeskednének, a misét félben kell hadni. de a predikation. és más egyéb tanitásokon. jelen lehetnek. 3. ebböl következik. hogy a szenttségeket, se fel nem adhattyák, se fel nem vehetik. 4. a szent földben öket nem temetik. 5. ahivek semmiképen vélek nem társalkodhatnak, se hozájok nem szolhatnak, nékik nem irhatnak, öket nem köszönthetik. vélek senem imádkozhatnak. se nem lakhatnak, se nem dolgozhatnak., se nem ehetnek., ezt rövideden ezen deak versel szokták ki mondani. 

Os, Orare, vale, Communio, mensa negatur.

K El kellé ugy tellyeségel. kerülni az exCommunicatusokot. hogy semminémü állapotban ne légyen szabod vélek társalkodni?

F. Történhetik ollyan állapot a melyben társalkodhatunk vélek. az anyaszent egy ház mag bántodása nélkül. mitsoda állapot lehessen pedíg az, ez a deák vers meg mondgya.

Utile, lex, humile, res ignorata, necesse.

1. Utile, lehet hozájok szolni. és vélek beszélgetni a lelki jovokra valo nézve, hogy öket, a meg térésre, és a penitentzia tartásra vezethessük.

2. A házas személyek közöt, ha valamelyike exCommunicatioban vagyon is. de egymáshoz ugy kell lenni. valamint annak elötte, noha nem kell. az exCommunicatus személynek vétkiben részesülni.

3. humile. A fiaknak, tselédeknek. ugy kell, lenni az ex Communicatus attyokhoz. urokhoz, aszszonyokhoz. valamint annak elötte, nem vévén mind azon által részt a vétkekben. a mellyekért exCommucáltattak.

4. res ignorata, akor nem vétünk semmiben., ha nem tudván exCommunicatioban valo létit valakinek. véle társalkodunk.

5. Necesse, adolognak szükséges volta, ugy hozhattya magával. hogy kell beszélleni egy exCommunicatusal; törvényben lehet hini, az adoságot meg lehet kérni. adoktorok, borbélyok betegségében hozája el mehetnek. de tsak a szükséges dolgokrol beszélhetnek véle.

K Miért bánik illyen keményen az anyaszent egy ház az exCommunicatusokal.?

F Azért hogy kénszerittse öket. az illyen üdveséges kemenysége által, arra, hogy magokban szálván, magokat meg alázák, és penitentziát tarttsanak

K Mit kell tsinálni azoknak, a kik exCommunicatusok.?

F. Meg alázván magokat. helyre kel hozni a botránkozást melyet okoztak. penitentziát tarttsanak. és magokat tellyeségel az egy házi törvény alá vessék, egy szoval, azon igyekezenek. hogy az exCommunicatiobol fel oldoztassanak.


7. Rész
Az utolso kenetröl.


Elsö Articulus
A betegségröl.

K Mitsoda abetegség?

F. Az ollyan testi vagy lelki nyavalya, mely az eredendö büntöl származot. és amellyet az Isten. reánk bottsáttya. mikor néki tettzik.

K Miért botsát az Isten mireánk betegségeket?

F. 1. Hogy minket meg alázon. 2. hogy mind avilágtol., mind pedíg magunktol minket el vonnyon; 3. hogy minket a halálra készittsen, 4. hogy a vétekért meg büntessen. és hogy az által. penitentziát tarttsunk, 5. hogy az által. abékeséges türésre és a sanyaruságra tanittson. 6. hogy az ideig valo ostorozás által, minket meg tisztittson. prov. 3. 12. hebr. 12. 5. 6. 10

K Mit kell egy kereszténynek tselekedni, midön betegségben esik?

F Az Isten akarattya alá kel magát vetni, nékie ajánlani betegségit. és azt jora forditani. valamint. jób, Dávid, Ézékiás, tobiás.

K Mít kell tselekedni egy betegnek hogy jora fordittsa betegségit?

F Mindgyárt a penitentzia tartásnak szenttségéről kel gondolkodni, hogy ha szükséges. békeséges türésel kell lenni, és alázatoságal., az Isten rendelése alá hadgya magát. tsendeségel legyen azokhoz kik hozája látnak. akristus szenvedéséröl elmelkedgyék, tégyen rendelést. mind alelki, s’mind avilági dolgairol jó idején, a szenttségeket fel vegye, hogy ha a beteg nehezebedik., a halálhoz készüllyön, és ha eljö, áldoza [ál, doza] jó szivel életét az Istennek.

K Mitsoda vétket kell el kerülni. a betegnek.?

F A türhetetlenséget, panaszolkodást, az élethez valo nagy ragaszkodást. a szenttség halogatását. és a kéttségben valo esést.

K Mit mondhatni az ollyan betegnek gyonásárol. aki tsak akkor akar meg gyonni, midön már igen el nehezedet.?

F Az ollyan gyonás. vagy roszul tett, vagy haszontalanul.

Magyarázat.

Még egésséges korában is szükséges akár kinek. egész elméjét arra függeszteni, hogy haszonal vehesse a szenttségeket., a lélek üsméret meg visgálásához. idö és figyelmeteség kivántatik. nem könnyü dolog meg gyonni az egész vétkeket., mivel, hogy ha valaki azt egésséges korában is nehezen viheti végben, ha magának nem akar hizelkedni., tehát a bizonyos hogy annál is inkáb abeteg veszedelemre. veti üdveségét. ha az utolso orára hadgya, mert a midön az elme a kemény fajdalmokban foglaltatik. nem gondolkodhatik akor másrol., abban az állapotban a halált, mint egy jelen láttya lenni, amely az elméjit fel háborittya., és nem engedi hogy abban a tsendeségben legyen, a melyben kellene lenni a készületre., ez igy lévén noha nem kell kéttségben esni az ollyannak üdveségiröl a ki utolso orájára halaszttya a szenttségek vételét, mert az Isten irgalmasága nagy, mind azon által igen lehet félteni az ollyat; illyen példát minden nap látunk., és azok. kik a betegnek tsak az utolso oráján jovallyák hogy a lelkiröl tegyen rendelést. tartván attol hogy addig meg ne ijeszszék., az ollyanok nem igazán valo szeretettel vannak hozája, és a szánások kegyetlen. holot inkáb kell attol félteni a beteget hogy készületlen ne mennyen az Isten eleiben. mint sem attol tartani hogy meg ijed, a midön eleiben adgyák a veszedelmet, erre pedig valoságosan kell figyelmezni mindennek. mind magáért, mind másokért.

K Miképpen kell tselekedni abetegnek. hogy jó rendet tehessen lelke üsméretiröl,?

F 1. Ha valakivel gyülölségben élt. meg kell békélleni, és ha a gyulölség. nyilván valo volt. a békéllésnek is nyílvan valonak kell lenni. 2. ha valakit meg bántot személyiben, betsületiben, joszágában., ezeket mind helyre kell hozni., agyontato paptol ez iránt tanátsot kell kérni., 3. ha valakit meg bottránkoztatott, azt meg kell orvosolni. 4. ugy kell el rendelni a világi dolgait. hogy még halála elött. semmi hátra ne maradgyon. ne is hadgyon maga után, ha lehet semmi törvénykedésre índitto dolgot; erre valo nézve idején tsinállya. meg atestámentumát. a keresztényi rend szerént.


2 Articulus
Hogy mi formában kell a testámentumot. a keresztényi
rend szerént meg tsinálni.

K Mire kell vigyázni, hogy keresztényi rend szerént lehesen a testámentumot meg tsinálni?

F. 1. Azt meg kell hadni hogy pompáson ne temesék. el hagyván minden világi hejában valo szokásokat. hanem hogy mindenek felet az Isteni szolgálat mennyen rend szerént végben. s. aug libr 1. de Civit dei. Cap. 12.

2. Az is igen dicséretes, és keresztényi alázatosághoz illendö. hogy inkáb kivánnya a tzinteremben temetetni, mint sem a templomban. Conc. 4. medíol. p. 1. titt. de sepult.

3. Hogy ha agyermekei még kisdedek. az atyafiak, vagy mások közül. kell ollyan értelmes és jó keresztény embert választani, a ki nékik attyok hellyet legyen. a kristus halálakor szent Janos gondviselésére bizá azö szenttséges szent Annyát.

4. leg elöször is viszá kell adni amás jószágát. és jó rendelést tenni az adossága meg fizetéséröl. s. aug. epist. 54. ad macedonium.

5. A tselédinek fizetésekröl, rendelést tegyen. és azon fellyülis szolgálattyokot meg jutalmaztassa a menyiben lehet. eccli. 7. 22.

6. Mindenekben az ország törvényére és szokására vigyazon. a joszág iránt valo rendelésben, vagy hagyásban. rom. 13. 1.

7. mentöl világosabban és értelmesebben lehet ugy irassa le testamentumját, ne hogy holta után azt más képpen magyarázván. abbol veszekedések támadgyanak. eccli 33. 24.

8. Az attyafiai közöt. inkáb a szegényebre vigyázon.

9. Ha joszága vagyon, leg inkáb ajoszágában lévö szegényeket kell segitteni.

10. A ki az egy háznak akar valamit hadni, arra vigyázon. a mellyik szegényeb. a parochiára inkáb kell vigyázni mint sem más templomokra, fö képpen. a mely parochia a joszágában vagyon., és szegény.

11. Ha a templomokra valamit ollyat hágy. ugy mint. öltözetet, kelyhet, vagy más effélét. meg kel hadni hogy a tzimerít azokra ne tegyék. mert az anyaszent egy ház rende ellen volna, apapoknak sem kell azt el szenvedni.

12. ne tegyen semminémü fundatiot ollyat. amely meg ne egyezék az anyaszent egy ház rendével. az illyen dologban magátol ne tselekedgyék, hanem okos, és értelmes emberektöl kérjen tanácsot. mindenkor aleg szükségeseb. és üdveségeseb fundatiora kell vigyázni,

13. kétt dolgot kell el kerülni, az egyike a, hogy mindenit a gyermekinek hadni, nem gondolván a templomokal. szegényekel. és az ispotályokal, noha. feles joszága vagyon. a második a, hogy a gyermekeit meg fosza. és nagyob részit joszáganak, a templomokra. és klastromokra hadgya; a buzgoság ugy jó, ha igasságos. mivel az Isten rendelése a, hogy hadni kell az atyafiaknak a mi öket illeti törvény szerént. mert az anyaszent egy ház azt jová nem hadgya. midön atemplomokra holmit hadgynak, másoknak kárával. s. aug, serm. 49. de diversis.

14. Hogy ha papi joszágot birt. abbol nem kell hadni az attyafiaira. hanem az atyai joszágbol. és nem kell esze elegyiteni a papi joszágot az atyaival., mivel az egy házi joszág. a szegények joszága. Conc. trid. sess. 23. Cap. 1. de reform.

Meg lehet tehát ezekböl látni valamenyire, mitsoda formában kel tsinálni a testamentumot, leg elöbször az anyaszent egy ház, és az ország törvényére kell vigyázni. azután a felebaráti szeretetre, és az igasságra:


3. Articulus.
Hogy mi légyen az utolso kenet magában

K Mitsoda az utolso kenet?

F Ez ollyan szenttség, mely meg segitti abeteget. hogy békeséges türésel szenvedhesse nyavalyáját, ez, avétket el törölvén., a testnek egésséget is ád, ha a szükséges az üdveségre, jacob. 5. 14.

Az utolso kenet szenttség, mivel ollyan láthato jell, mely kegyelmet ád, a pap meg keni a beteget., és imádságot mond reája. ez a láthato jell, a kegyelem pedig ez, hogy a betegnek lelkí gyogyulást ád, és testit is, ha a szükséges az üdveségre.

K Honnét tudgyuk azt., hogy a kenet, és az imádság kegyelmet ád.?

F A szent irásbol. és a traditioból.

Betegé valaki közöttetek. hivassa az egy házi szolgakot., és imádkozanak érette, meg kenvén azt olajjal. az urnak nevében. és az hitböl származot imádság. meg tarttya a beteget, és fel segélli ötet az ur, ha bünt tselekedet, meg botsátatik néki. jacob. 5. 14. 15

A traditiobol tudgyuk, mert a régi szent Atyák. erröl. emlekezetet tésznek, a bizonyos hogy az anyaszent egy ház, mindenkor élt ezzel a láthato jellel., hogy kegyelmet osztogasson a betegeknek, s. Chrysost libr 3. de sacer, s. Inno: 1. epist. 1. ad decentium.

K Miért nevezik ezt a szenttséget utolso kenetnek?

F. Mert leg utolszor veszik fel ezt a kenetet., mivel már meg kenetek volt a kereszttségkór. a bérmaláskor., a püspök, vagy a pap fel szenteltetésekor; és leg utoszor a halálos betegségkor.

K Mitsoda féle olajjal kenik meg abeteget?

F Az olaj magnak, olajával, a melyet a püspöknek kell meg szentelni nagy tsötörtökön.

K Mit jelent a püspök által meg szenteltetett olajnak kenettye?

F Jelenti a szent léleknek. belsö képen valo kenetit. mely alelket büneiböl meg tisztittya. és meg erösitti az ördögi kisértetekben., akristus áldásának erejével. a kinek is képit viseli a püspök.

K Kiknek kell fell adni ezt a szenttséget?

F A püspököknek, és a papoknak,

F Fel leheté ezt adni minden féle papnak.?

F. E leg inkáb a plébanusokot illeti. de szükségben minden féle pap fel adhattya.

K szükségesé jelen lenni egy nehány papnak, ezen szenttség fel adásakor?

F. A görögoknél hét pap vagyon jelen., az elött nálunk is egy nehány papoknak kelletet jelen lenni, mikor lehetet, de egy elegendö., ez is most a szokás, hogy tsak egy adgya fell.

K kiknek adgyák fell ezt a szenttséget?

F A keresztényeknek, kik betegségben vannak, és a kik el érték. az okoságnak idejét, de föképpen azoknak. kik veszedelmes betegségben vannak. Conc. trid. sess. 14. de extrem. unction.

K Meg kellé várni. hogy a beteg utolso orájára jusson, és akor adgyák fel néki.?

F. Nem, mert az elég, ha a betegség veszedelmes. és hasznosab is. ha utolso orájára nem hadgyák.

K Miért leszen hasznosabb?

F 1. mert azt nagyob készülettel vehetik fell, 2. ugy tettzik, mint ha az Istent kisértenék, ha a betegnek ollyankor kérnek testi egésséget, a midön már haldoklik. hogy ha pediglen még a beteg felöl reménség lehet. akor kisértés nélkül. ez a szenttség, a testi orvoságot hasznosá tészi.


4. Articulus.
Az utolso kenetröl.

K Mitsoda hasznot tészen. az utolso kenet mi bennünk?

F 1. A vétket meg botsáttya. 2. kegyelmet és erött ád hogy békével szenvedhessük a betegségben lévö fajdalmakot és hogy ellene álhassunk az ördögi kisérteteknek, amelyek akoron erösebbek. 3. egésséget is ád atestnek. ha a szükséges a léleknek, Conc. trid. sess. 14 Cap. 2. de extrem. unct

K A halálos vétkek botsátatnaké meg, vagy tsak a botsánandok ebben a szenttségben.?

F szent jakab közönségesen szól mindenikéröl. mondván. hogy ha a beteg vétekben vagyon, ez a szenttség meg botsáttya néki., erre valo nézve el kell hinni. hogy meg botsáttya. azokat a vétkeket; a melyekben a beteg vagyon., és a mellyekért, igazán valo töredelmeségel vagyon; de az anyaszent egy ház arrol nem végezet. hogy ha tsak abotsánando vétket botsáttyaé meg, vagy a halálost is. atheologusok sem egyeznek meg ez iránt. szent károly. azt tanittya, hogy mindenikét. Instruct. supr extrem unct.

K Mivel hogy szent Jakab azt mondgya hogy ez a szenttség meg gyogyittya a beteget., miért mondod tehát. hogy egésséget ugy ád atestnek. ha szükséges a léleknek.?

F. Noha szent jakab nem illyen formában mondgya is. mind azon által. természet szerént. lehet azt ugy mondani.,. mivel a szenttségek a mi hasznunkra lévén, rendeltetve., a testi egésség annyiban hasznos. a mennyiben. szükséges az üdveségre.

K Az utolso kenet. tellyeségel szükségesé. a betegnek.?

F Nem, mert a nélkülis lehet üdvezülni., de magunknak roszat kivánnánk, az Istent is meg bántanok., hogy ha szánszándékal meg fosztanok magunkot ollyan nagy hasznoktol a mellyeket ád eza szenttség.

K Mitsoda készülettel kell azt felvenni?

F Erös hittel, penitentzia tarto elmével, büneiért valo töredelmeségel. és magát az Isten akarattya alá valo ajánlásal,

K szükségesé elsöben a penitentzia tartásnak szenttségéhez járulni, minek elötte az utolso kenetett fell. vegyék.?

F. Igen is jó és hasznos hogy ha a meg lehet.

K szükségesé hogy ha lehet az viaticumot az utolso kenet elött fell venni.?

F. Az anyaszent egy ház régi szokása. szerént, az elött, az utolso kenetett adták fell. elöször, azután a viaticumot; mindenüt is tarta ez a szokás. az egész romai anyaszent egy házban a tizen harmadik saeculumig., még most is nemely szerzetesek igy tarttyák, leg aláb a Cistertiánusok., de mostanában a nap nyugoti anyaszent egy házban közönségesen a viaticumot, az utolso kenet elött adgyak fel..

K Mit kell. abetegnek tselekedni, midön az utolso kenetet fel veszi,?

F. Imadkozni kell a papal edgyüt. és az Istentöl. büneiért valo botsánatot kell kérni,

K Mit kell azoknak tselekedni. akik jelen vannak. midön ezt a szenttséget fel adgyák?

F Imádkozni kell a papal edgyüt abetegért, magokban kell szálniok, meg gondolván az életnek rövid voltát. és azt, hogy még ökk is. arra az orára jutnak. amelyben láttyák lenni a beteget.

K Mit kell abetegnek tselekedni az utolso kenet fel vétele után?

F Tsak az Istenröl kell gondolkodni valamég éll, hálákot kell néki adni, gondolkodni kell a halálrol, és az örökké valoságrol.

K Az utolso kenetet fel adgyaké töbször egy szernél?

F Igen is, mindenkor mikor valamely nagy betegségben esik valaki, de akinek egy szer fel adták. ugyan azon betegségében már töbször fel nem adgyák, hanem ha hoszas betegségben esvén. jobban kezd lenni. kevés idö mulva pedig ismét. betegségben talalna esni. emostanában. közönséges szokása a deák anya szent egy háznak. Conc. trid. sess. 14. Cap. ult.


8. Rész
Az Egy házi rendröl.


Elsö Articulus
Mi légyen az egy házi Rend.

K Mitsoda az egy házi rend?

F. Ez ollyan szenttség. a mely hatalmat és kegyelmet ád. az ollyan szolgálatra. a mely az Isteni ditséretet, és alélek üdveségit tekintí.

Mondám. hogy az egy házi rend szenttség. mert az ollyan láthato jell. a mely kegyelmet ád, mivel midön apüspök kezeit tészi arra a kit szentel; és imádságot mond reája, ebböl áll a külsö láthato jell. a hatalom, és a kegyelem a melyel követi a szent szolgálatokat. ugy mint a szent Mise áldozattyát. a bünök meg bocsátását., a predikállást, és a szenttségek ki szolgáltatását. etehát a kegyelem, melyet ád ez a láthato jell.

K kinek kel fel adni az egy házi rendnek szenttségit?

F Tsak egyedül a püspöknek, ezt lattyuk a szent irásbol hogy tsak az apostoloknak, és a püspököknek kik helyekben következtenek, adatot ahatalom, a kézzel valo illetésre., ezt a tráditiobol ís tudgyuk., mivel az anyaszent egy ház. mindenkor azt tartotta. hogy tsak egyedül a püspököknek volt arra hatalmok. és mindenkor ellene állot azoknak, kik apapoknak is akarták tulajdonittani azt a hatalmat. 1. et. 2 Can. apost. s. Cornel. papa. epist ad fabium antioch. s. Chrysost. hom. 11. supr. 1 epist. ad tim.

K Hány féle az egy házi rend?

F. Rend szerént hetet számlálnak. 1. a kapus, ki a templom ajtajára vigyázot. 2. az olvaso. 3. az exorcista. 4. acolysta, 5 a sub diaconus. 6. a diaconus. 7. a papi rend.

K kellé azt hinni. hogy a püspökök fellyeb valok a papoknál.?

F Igen is. mert még a negyedik saeculumban az anya szent egy ház eretneknek tartá Áériust azért. hogy ezt az igazságot tagadá. s. epiph. heret. 25. s. aug. libr. de heres. 53 s. ignac. mart. in. 1 saeculo. epist.

K Mind ezek a rendek. Isteni rendeléseké.?

F. A püspökség, papság. és adiaconuság. Isteni rendelesek. a többit, az anyaszent egy ház rendelte.


2 Articulus
Azokrol az akadályokrol mellyek meg nem engedik az
egy házi rendben valo menetelt.

K kitsodák azok kik az anyaszent egyház rendelése szerént az egy házi rendet fel vehetik?

F. Mind azok, a kikben valamely akadály nem találkozik. a kik alkalmatosak az egyházi szolgálatra, és kik az Istentöl arra hivatalosok.

K Mit értesz azon, akikben valamely akadály nem találkozik?

F. Értem azokot a fogyatkozásokot. a mellyek miat bé nem vétethetik valakí az egy házi rendben, vagy ha bé vétetett is, nem követheti annak hivatallyát.

K Hány féle az az akadály,?

F. két féle. 1. az a mely valami fogyatkozástól jö, 2. a mely valamely vétektöl.

K Mellyek azok az fogyatkozások melyek akadályt tehetnek.?

F Nyolczat számlálnak. 1. az elmének fogyatkozása, 2. a testnek, 3. a születésnek, 4. az idönek, 5. a szabadságnak. 6. a szenttségnek. 7. a jamborságnak., 8. az maga viselésben valo fogyatkozás.

K kitsodák azok. a kiket meg akadályoztattya. az elmének fogyatkozása?

F. Az esztelenek., akiket a nagy nyavalya töri, az ostobák, és a kik tellyeségel tudatlanok..

K kitsodák. azok, akiket meg akadályoztattya a testnek fogyatkozása.?

F A kik tiszteségel nem tehetik az egy házi szolgálatott, ugy mint, a kiknek az elsö. vagy a második ujja. el vagyon vágva, kik bal szemekre vakok. sánták, vagy görbék.

Azok. kik ezekben a fogyatkozásokban. estenek fel szenteltetések után. végben vihetik szolgálattyokat. amenyiben meg engedik azok a fogyatkozások. tudni illik. egy pap akinek akezét el vágták, misét nem mondhat., de predikálhat. és gyontathat. ha meg süketült. nem gyontathat. de misét mondhat.

K kitsodák azok. akiket meg akadályoztattya. a születésnek fogyatkozása,?

F. Azok., akiknek apjok. és annyok, nem a törvény szerént valo házaságban éltenek

K kitsodák azok akiket meg akadályoztattya az idönek fogyatkozása?

F Azok kik még elnem érték azt idöt. hogy az egy házi rendben bé vitetthessenek a szabot rend szerént.

K kitsodák. azok. akiket meg akadályoztattya a szabadságnak fogyatkozása.?

F Azok kik rabok. vagy jobbágyok. vagy azok kik adoságokban vannak

K kitsodák azok, akiket meg akadályoztattya a szenttségnek fogyatkozása?

F Azok. kik nintsenek meg keresztelve., kik bígámiában estenek.

K Mit értesz ezen a szón bígamia?

F Értem azokat. a kik egy nehány rendben házasodtanak meg.

K kitsodák azok, akiket meg akadályoztattya. a jámborságnak fogyatkozása?

F Azok, kik ollyan tisztségekben voltanak. a melyekben vér ontásokot követtek, ugy mint, a had viselök, kik hartzokon voltanak, a birák. kik halálra itélték a rabokot.,

K kitsodák azok. akiket meg akadályoztattya a maga viseléseknek fogyatkozása,?

F Azok, akiknek nyilván valo penítentziát kelletet tartani. azok, kik rosz magok viselésekért. rosz hir, névben estenek.

K Mitsoda vétkek azok, a melyek. meg akadályoztattyák. azokot. kik azokban estenek?

F A szánszándékal valo gyilkoság, a kétszer valo meg keresztelkedés. az eretnekségben valo részesülés.

K Mit kell tselekedni az ollyannak, aki illyen akadályoztatásokban találkozik.?

F Az ollyan. hogy ha nem egy házi. avilági rendben kell maradni. hogy ha pedíg egy házi. minden egy házi szolgálatot félben kell hadgyni.


3. Articulus.
Hogy mitsoda készülettel, és mitsodásnak kell annak
lenni. aki az egy házi rendben akar menni. és hogy,
hivatalosnak kell erre lenni.

K Mind azoknak. kik a fellyeb meg mondot akadályoknélkül vannak. leheté az egy házi rendben menni?

F. Nem, mert még szükséges azon kivül. hogy azokra a szent szolgálatokra hajlandok, alkalmatosak. és Istentöl hivatattak legyenek.

K Mitsodásnak kell hát lenni, hogy alkalmatos légyen valaki, az egy házi hivatalra?

F. 1. szükséges. hogy a világtol. magat meg vonnya, 2. a maga hasznát ne kerese., 3. felebaráttya szeretö légyen. 4. az Isten ditsöségét. és felebaráttya. üdveségét kerese. 5. tudománya legyen. 6. alkalmatos az anyaszent egy ház szolgálattyára., 7. bátor. és álhatatos legyen. 8. okos. 9 békeséges türö, 10 tiszta életü legyen. 11 szerese a munkát. és a tanulást,. 12. amagános életet: 13. kerüllye a kényeséget, 14. alázatos. és intést szeretö legyen. 15. szeresse az imádságot, s. hier. epist ad nepotianum. s. Chrysost de sacerd.

K Ezeken kivül. kivántatiké még valami a papi rendhez?

F Még ezeken kivül szükséges. hogy arra Istentöl hivatalos legyen.

K Honnét tudgyuk mi azt. hogy nem magunknak kel ezt a rendet választanunk. hanem Istentöl kell arra hivatalosnak lenni?

F. Azt tudgyuk. a szent irásbol, a traditiobol. a proféták. a kristus, és az apostolok példáibol, és valamenyi szent püspökök, és szent egy háziak voltanak. azoknak példájokbol.

K kitsodák azok., akik nem hivatalosok az Istentöl, az egy házi rendre.?

F. 1. Az ollyanok. a kikben azok a készületek., és indulatok nincsenek. a melyekröl szollottunk. 2. az ollyanok. a kik ebben a dologban. tsak a szüléjek. és attyok fiai akarattyokot követik. 3. az ollyanok kik az egy házi rendre tsak az elömenetelért. és a fösvénységért vágynak. 4. az ollyanok., kik minden féle uton modon. azon vannak. és sürgetik püspökjöket. hogy fel szentellye öket. 5. az ollyanok. akik a rendeletlen életböl: az egy házi rendben akarnak egy szers mind menni.

K kitsodák azok. akik felöl el lehet gondolni. hogy az Istentöl hivatattak arra a rendre.?

F Az ollyanok. akik noha érdemesek legyenek is arra, de akik magoktol semmit nem tselekesznek., hanem meg várják hogy a püspökjök sürgesse arra. vagy is leg aláb. egy ollyan okos, és értelmesnek követik tanáttsát. aki mind buzgo, mind pedig tudgya. az anyaszent egy ház szabot rendeit. mivel kételkedhetünk abban. hogy ha az Isten hivuté ebben arendben. amidön magunk választtyuk magunknak.

K Miért lehetne abban kételkedni?

F Mert szent pál azt mondgya. hogy senki nem vészi ö magának etisztességet., hanem aki hivattatik Istentöl valamint Aron; a képpen a kristus is. nem tulajdonitotta magának etisztességet hogy fö pap lenne., hanem azt, az atya Istentöl vette. hebr. 5. 4.

K szabadé az atyaknak. papi rendre szánni az ö gyermekeket?

F Igen szent dolog azt kivánni. hogy gyermekek. az egy házi rendre hivatassanak., és hogy öket ugy is nevellyék, hogy arra alkalmatosak lehessenek., de elkel kerülni azokot a vétkeket, a melyekben esnek sok atyák.

K Mellyek azok avétkek?

F 1. Amidön gyermekeknek hajlandoságokot eröltetik 2. midön azt rendelik a papságra. a melyikben keveseb elmét tapasztalnak. 3. amidön tsak az elömenetelt, és a hasznot tekéntik. és rendeletlenül vétetik bé fiokot.

K Mik követik rend szerént az illyen vétkeket

F. 1. Az Isten rend szerént meg nem áldgya az ollyanokat kik illyen formában mentenek az egy házi rendben. és gyakorta. familiájoknak gyalázattyára., és az anyaszent egy háznak. botránkoztatására lésznek,. 2. az illyen vétkekért az Isten átka száll némelykor a familiákra., 3. a szent irásban nagy példákot látunk. az ollyanokrol. akik hivatlan akartak az egyházi rendben menni. a melyekért rettegjenek az ollyan atyák. akik az Isten rendelése ellen akarják ebben a szent rendben tenni gyermekeket nagy példa. korédáthán, ábiron. osiás király meg pélpoklosodék azért. hogy a füstölöre akárá tenni kezét. num. 16. 4 reg. 15.


4. Articulus.
A Tonsurárol. az. az. ahaja el nyiréséröl annak a ki
az egy házi rendben vétetik

K Mitsoda a tonsura?

F Ez ollyan Cérémonia a melyel az egy házi rendben vétetvén valaki, azután, mind egy házi joszágot birhat. mind a több szent rendeket fel veheti.

K Miért nevezik ezt a Ceremoniát tonsurának.?

F Mert nagyob része ennek a Cérémoniának a haj nyirésböl áll.

K Miböl áll tehát ez a Ceremonia?

F Három dologbol. 1. aki arendben akar menni., a püspök eleiben mégyen, papi köntösben. a karján tartván a superpeliciumot; és a kezében egy gyerttyát. 2. annak a püspök a haját meg nyiri kereszt formára. és az alat a kit nyirnek. fogadást tészen. hogy egyedül az Istent veszi örökségül. magának. 3. apüspök reá adgya azután. a superpeliciumot.

K Miért veszen hoszu ruhát magára. az, aki magát tonsuráltatni mégyen.?

F Mert. az, az egy házi rendnek ruhája. a szent szabot rend szerént. Conc. trid sess. 23. Cap. 6. de reform

K Miért tart gyerttyát a kezében?

F Azért. hogy a püspök képében., a kristusnak ajánlván a gyerttyát, azal meg mutassa hogy az Isten szolgálattyában. ugy akar égni, valamint a gyerttya.

K Miért nyiri elahaját. a püspök annak. akit az egy házi rendben vészen.?

F Meg akarja néki mutatni azal., hogy e világtol tellyeségel el kell magát vonni., és el hagydni, mind azt valami a szükség felet vagyon.

K Miért mondgya az alat a még nyirik, hogy az Istent veszi magának egyedül örökségül.?

F. Azt fogadgya fel a kristusnak. és az anyaszent egy háznak., hogy evilágtol tellyeségel meg válván. az egy házi rendben akarja tellyes életét. az urnak szolgálattyában szentelni.

K Miért adgya néki a püspök a superpelliciumot?

F. 1. Azért. hogy meg értesse véle az által. hogy egyházi személy lévén. az egy házi ruhát viselheti. és hogy a fejér ruha, ártatlanságot, és tisztaságot jelentvén, tiszta életet is kell néki élni.

K Miért nyirik el az egy házi renden lévök haját?

F Az anyaszent egy házhoz valo engedelmeségért. a ki is azt akarja, hogy az egy háziak meg külömböztessenek az által. a világiaktol.

K A tonsura régi szokásé az anyaszent egy házban?

F közönségesen azt tarttyák. hogy a hatodik saeculumban kezdödöt.

Magyarázat

Az elsö saeculumakban. a püspökök, és a több egy házi renden lévök, semmiben nem külömböztettenek meg külsö képpen. a világiaktol, mivel a sok féle üldöztetések. azt meg nem engedték az egy háziaknak. hogy más féle köntösököt visellyenek., valamint hogy még most is . a nap keleti országokban. a missionáriusok, tsak nem mind világi köntösben járnak, hanem azt láttyuk szent gergely pápa idejében, a hatodik saeculumban., hogy az egy háziak. már különös köntösöket viseltenek, a mi pedig a tonsurát illeti, a hetedik és a nyolczadik saeculumban már közönséges bé vett szokás volt.

K kiknek kell a tonsurát meg engedni?

F. Az ollyanoknak., a kik felöl el lehet hinni. hogy az Isten hitta a papi rendre.

K Hány esztendös korában lehet valakit tonsurálni?

F A tridentinumi Concilium. meg engedi a gyermekeket is. tsak tudgyanak mar irni. olvasni. meg legyenek bérmálva, és a hitnek fö ágazatit tudgyák. Conc trid sess. 23 cap. 4.

K Mitsoda szándékban kell lenni. annak a ki a tonsurát fel veszi.?

F. 1. ollyanban. hogy az egy házi rendben akar élni és meg halni. 2. hogy abban, az Istennek szenteli magát. minden haszon keresés., és kevélység nélkül. 3. hogy mindenben fog engedelmeskedni a püspökjének. és a szent szabot rendeknek. 4. hogy a világot meg fogja. vetni, és el kerüli azokot a mulattságokot, a melyek tiltatnak, az egy háziaknak.

K Mitsoda hasznai vannak a tonsurának?

F 1. A tonsura. az embert. az egy házi rendben tészi, 2. az egy házi rendnek privilégiumával élteti. 3. a töb egy házi rendekhez közeliti. 4. hatalmat ád. arra, hogy beneficiumot birhat.


5 Articulus.
A beneficiumrol: vagy az egy házi joszágokrol. és a
simoniárol.

K Mitsoda a beneficium?

F Ez, ollyan egy házi titulus., a mely állando és meg maradando részt ád annak., a ki azt viseli. hogy birhassa némely részit. az egy házi joszágoknak, véghez vivén azokot a köteleségeket a melyek ahoz vannak foglalva.

Az elsö saeculumokban nem illyen formában üsmerték a bénéficiumokot., mivel az egy házi joszágok. közösök voltak. a püspökök viseltek azokra gondot., és ök is tartották azokbol. az ollyanokot, a kiket kivántatot, a többit alamisnára.. és a templomra fordították., de idövel, és lassanként. az egy házi joszágokbol, részt kezdének szabni a püspöknek, részt az egy háziaknak. részt a szegényeknek. részt a templom ujjitására. végtire, a sok változtatások után. az a szokás maradot meg, a melyet mostanában látunk, és ugyan azon mostani szokás szerént is szollunk itt az egy házi joszágokrol.

K Mitsodásnak kell lenni. hogy lehesen beneficiumot birni?

F. Tonsuráltatotnak kell lenni., jó életünek, és jó erköltsünek. és hogy alkalmatos legyen, végben vinni. ahivatalokot mellyek kivántatnak a beneficiumhoz.

Hogy ha pedig ollyan beneficiumot bir. hogy a mások lelkére kell. vigyázni; papnak. és alkalmatosnak kell lenni arra. hogy gyontathasson prédikállyon. és a szenttségeket jól ki osztogathassa

K Leheté beneficiumot adni atyafiainak vagy jó akaroinak.?

F lehet. hogy ha arra azok méltobbak másoknál. de ha nem méltobbak. az Istent meg bánttyák. és az anya szent egy házat meg botránkoztattyák, igen könnyü ez iránt magának hizelkedni. de jaj annak aki ebben a dologban magának hízelkedik.

K A keresztényeknek nem kell tehát. tsak könnyen arra ajánlani magokot, hogy beneficiumot kérjenek attyokfiainak, és jó akarojoknak?

F. Nem, mert az ollyan keresztények. kik az Istent félik, könnyen arra nem ajánllyák magokot hogy másoknak egy házi joszágokot kérjenek 1. azért, hogy ne részesüllyenek azoknak vétkekben., kik azokot osztogattyák, és akik kérésekre nem aleg érdemesebbet választották, 2. azért. hogy Isten elött számot ne adgyanak azokért a vétkekért, a mellyekben eshetik az, akinek az egy házi joszágokot szerzették. ugyan azon joszág ki szolgáltatásáért, a mely kereszténynek élö hite vagyon. az ollyan retteg, amidön láttya. hogy a mások vétkiért is számot kell adni Istennek.


6 articulus a simoniárol

K Mitsoda a simonia?

F. A nem más. hanem a midön fel tett akarattal akarják. meg venni, vagy el adni a lelki dolgokot. vagy azt ami a lelki dolgokot illeti.

K Hány féle a simonia.?

F. Három féle. valoságos. Conventionalis. és mentális.

K Mitsoda a valoságos simonia?

F. A midön. pénzt, vagy más egyebet adnak. vagy vesznek valamely lelki dologért, vagy azért. a mi a lelki dolgot illeti.

K Mitsoda a Conventionalis simonia?

F A midön azon meg alkusznak, hogy a földi jókért lelki jokot adgyanak, hogy ha az alkut végben vitték. a valoságos simonia., hogy ha pedig nem Conventionalis.

K Mitsoda, a mentalis simonia?

F. A midön. fogadás alku nélkül. ollyan szándékal adnak valamely lelki dolgot. hogy azért testi hasznot vegyenek. vagy hogy ollyan szándékal adnak valamely földi jót. hogy azért lelki jót vegyenek.

példának okáért, Én másnak egy házi joszágot adok, de azért. mert reménlem hogy azért ajándékot veszek. más képpen nem adnék, ajándékot adok. hasznos szolgálatot teszek., de ollyan végre. hogy én azért magamnak. vagy atyám fiának egy házi joszágot nyerhesek. én semmi igéretet, se alkut nem tettem. az én szándékom tsak a., hogy a lelki jóért. földi jót szerezhessek., vagy a földi jóért, lelki jót., mind azon által. szivemben, és elmémben. simoniát tselekedtem.

K Honnét jő ez a szó simonia?

F simon magustol. a ki pénzt akart adni. hogy ö is tsudákot tehesen. act. 8. 19.

K Honnét tudgyuk mi azt. hogy a simonia tilalmas?

F Az okoság meg tanyithat arra, hogy nem szabad se el adni. se meg venni a lelki dolgot., de ezen kivül. mind a kristus, mind az anyaszent egy ház. azt tilalmaza. adgyátok ingyen, mondgya a kristus. a mit ingyen vettetek. matth. 10. 8.

K Mitsoda büntetésel büntetik meg a simoniát?

F 1. Hogy ha a simonia nyilván valo. az ex Communicatio a pápát illeti, hogy ha. titkos. a püspököt. 2. a papi joszágot tölle el veszik. 3. semmi papi joszágot többé nem birhat, gyalázatban esik., és a régi szabot rend szerént. a papi hivataltol el tiltathatik. Conc. Calcedo. Can. 2 extra. de sim.


7 articulus

K Mitsoda a köteleségek azoknak. akik egy házi joszágokot birnak.?

F. 1. Hogy nagy hüségel vigyék végben. azokot, a hivatalokot, mellyek azon egy házi joszágokot illetik., 2. igen vigyázanak arra., hogy a joszág elne romollyék. és annak levelei elne veszenek., 3. hogy annak jövedelmét. szentül költtsék el. 4. hogy az Isteni szolgálatot. szorgalmatoságal. és buzgoságal vigyék végben.

K Mire kel forditani a beneficiariusoknak az egyházi joszágot?

F. Az egész joszágban a romlot épületeket meg kell ujittani. 2. A joszágban lévö templomokban. az oltári ruhákra köntösökre és eszközökre gondgya legyen, hogy az Isteni szolgálat tisztességel legyen. 3. tarttson annyi számu papokot, és egy házi renden lévöket., a menyi kivántatik az egy házi joszágnak fundátiojához, 4. minek utánna. mindeneket ki fizetett volna., a jövedelemböl tsak annyit tarttson meg. a menyi szükséges hogy magát betsületesen tarthassa 5 minek utánna ki vette volna. a maga szükségére valot. a mi meg marad. adgya a szegényeknek.

K Mitsoda szegényeknek kell adni. minek utánna ki vette volna a maga szükségére valot.?

F fö képpen. az ollyan szegényeknek kell adni. akik az egy házi joszághoz valok. a kik ót lakosok. az okoság hozza magával, hogy az ollyanokot, kik a joszágokot. az egy háznak adták. kik annak tizedet fizetnek, és annak szolgálnak, inkáb kell segitteni mint sem az idegeneket. a felebaráti szeretet is ezt hoza magával. vagyon mindenik egy háznak. ollyan szegényei. akiket tartani kell.

K A ki egy házi joszágit bir. adhaté az attyafiainak is a jövedelemböl?

F Hogy ha az attyafiai szegények. nem tsak adhat. de kell is azokot segitteni ugy mint szegényeket., de azért adni hogy meg gazdagullyanak., hogy kényesebben és nagyob uraságban éllyenek, az ollyan vétek, a melyet az egész Conciliumok, és a szent atyák. kárhoztattyák. Conc. trid. sess. 25. Cap. 1. de reform.


8 Articulus.
Az Egy házi also rendekröl.

K Mellyek az also egy házi rendek.?

F. Négyet számlálnak, ugy mint. a kapus. az olvasó. az exorcista, és az acolystha.

K Miért nevezik ezeket also rendeknek.?

F. Hogy meg külömböztessenek. a fö szent renden lévöktöl. a kik az oltárhoz közeleb valok. és akik. tellyeségel az anyaszent egy háznak szenteltettek.

K. Mitsoda a kapusnak hivatallya?

F. 1. hogy a templom kapuját meg nyissa, és bé zárja. 2. Hogy a hitetleneket. eretneket. és az excommunicátusokot a templomban ne botsása. 3. meg ne engedgye hogy mások bé menyenek a sanctuaríumban., hanem tsak azok akiknek illik oda bé menni. 4. meg ne engedgye a templomban a tiszteletlen dolgokot a hejában valo beszélgetést. 5 a templomban lévö eszközöket, az oltárhoz valo ruhákot. és a templomot tisztán tarttsa. 6. a szabot idöben harangozon.

K Mitsoda az olvasonak hivatallya?

F 1. Hogy énekellye. vagy fel szoval olvassa az epistolákot: és a szent atyák irásit.

2. A régi idökben. amidön a pap magyarázta a népnek a szent irást, az olvaso fent szoval. olvasta el. a verseket a melyeket magyarázot. az az. hogy az olvaso elolvasot egy részt., a pap azt utánna magyarázta, a midön pedig a püspök magyarázta az évangyéliumot. akor a diaconus olvasta el. a mit meg kelletet magyarázni. pontifi rom. ad lector.

K Mitsoda az exorcistának hivatallya.?

F. 1. régenten az ördögököt ök üzték ki akikben ördög volt, de már mostanában, ezt a hivatalt a papok viszik végben. 2. a szentelt vizhez valo sót. és vizet. néki kell el késziteni, 3. a midön. apüspök. vagy egy pap. exorcizálni akar valamely ördöngöst, nékí kel elö késziteni mind azt, valami ahoz kivántatik.

K Mitsoda az acolythanak hivatallya.?

F 1. A gyerttyákot ö gyujttya meg. 2. a nagy misekor. aprocessiokor a gyerttyát ö viszi. 3. a füstölöt, és a temjént. ö hordoza. 4. a tüzet, és a temjént ö készitti ell. 5. a szent áldozathoz valo bort, és vizet el készitti. és azt a subdiáconus kezében adgya a misekor; 6. a szent áldozatkor a diaconusok. és a pap mellet vagyon

K Nagyra kellé betsüleni mind ezeket a hivatalokot?

F Mind a, valamí az embert akristushoz közelitti, és reszesé tészi a szenttséges titkokban. amind nagy, és méltó a tiszteletre. a régi idökben, nagy jutalomnak tartották. ha bé vétték. az ollyanokot kik a pogányok elött vallást tettek a hitröl. ha tsak a leg aláb valo rendben is. ezt láttyuk a szent Cypriánus 33. és 34 leveléböl, melyet irt a maga népének két olvasonak ordinatioirol, akik az üldözéskor vallást tettek a hitröl,


7 Articulus
Az Egy házi fö rendekröl.

K Mellyek az egy házi fö rendek?

F. A subdiáconuság. a diaconuság. és a papság.

K Miért neveztetnek. ezek a rendek. fö rendeknek?

F. 1. Azért, mert akik azokot fel veszik., az Istennek, és az anyaszent egy háznak vannak szenteltetve. meg változhatatlan képen, és az anyaszent egy ház, töllök, szüntelen valo tiszta életett kiván. 2. mert ezek az oltár mellet szolgálnak. és nagyob hatalmok vagyon, mint az aláb valo egy házi szolgáknak,

K Meg volté mindenkor tiltva a subdiaconusnak. a diaconusnak. és a papoknak a házaság?

F Igen is. mivel soha nem volt szabad a püspököknek, papoknak. diaconusoknak. subdiaconusoknak. fel szenteltetések után meg házasodniok. mindenkoron evolt. aGörög, és a deák anyaszent egy háznak szokása, Can aposto. 17. Justini Imp. libr. 45. Cap. de episcopis et Clericis.

K Nem látunké sok házas papokot, diaconusokot, a görög anyaszent egy házban?

F Igen is. de fel szenteltetések elöt házasodtanak meg.

K szabadé tehát, egy házas embert, subdiaconusnak, diaconusnak. papnak, vagy püspöknek fel szentelni?

F A deák anyaszent egy házban a nem szabad., hogy hatsak. a férfiu. és az aszszony azt fel nem fogadgyák hogy holtíg különösön fognak élni egy mástol., a fel szentelés után. hasonlo szokást tartanak a görög püspökök. iránt. de a több egy házi renden lévöket a görög anyaszent egy házban fel szentelik. házas korokban is nem kötelezvén öket arra hogy el vályanak feleségektöl.

K Honnan vagyon ez a két féle szokás.

F Attol vagyon, hogy a deák anyaszent egy ház meg tartotta azt a régi szokást mely az elött a görögöknel ís meg volt. de idövel ökk azt el hadták. és uj szokást vettek bé. conc. Nicae. Can. 2. Conc. Ancir. Can. 9. s. ambr. libr. 1. de offic. s. hier, libr contr. jovinianum.

K Mioltatol fogvást. engedte meg a görög anyaszent egy ház. a házaságot a papoknak, és a diaconusoknak.?

F A hatodik saeculumnak a végin. a püspökök Constancinápolyban gyülvén,, a Császár palotájában., arrol törvényt tsinálának. Conc. in trullo. Can 6.

K A romai anyaszent egy ház, nem állaé ellene annak a gyülésnek.?

F Eleinte mindgyárt ellene álla., de azután látván hogy az a szokás nem tekéntené ahitet; a békeségnek kedviért el szenvedé. Conc. later. sub innocentio. III. Can. ut Clericorum mores.

K Miért parancsolya az anyaszent egyház. hogy az egy házi renden lévök. a házaságon kivül éllyenek.?

F Azért hogy a világi dolgoktol, bajoktol. gondoktol mellyek követik a házaságot mentek lehesenek., és hogy szabadosan járhassanak az Isteni, és a felebaráti szolgálatban., tiszták lévén testben. és lélekben, jobban vihessék végben. az oltárí szolgálatot. 1. Cor. 7. 28. 32. 33. 34.


8. Articulus
A subdiaconusnak. Diaconusnak. papoknak. és püspököknek
hivatallyirol.

K Mellyek. a subdiaconus hivatallyi?

F. 1. Hogy az Isteni szolgálatkor segittsen a diaconusnak, 2. a nagy misekor az épistolát énekellye. 3. a nagy misekor vizet tőlttsön a kehelyben. 4. gondgya legyen a ruhákra mellyek szükségesek a szent áldozathoz, 5. a Corporálét. és a purificatoriumot meg mossa, 6. az Evangyeliumos könyvet tarttsa a diaconusnak. és azt a papnak vigye meg tsokolni. 7. az ajánlot ajándekokot a nép kezéböl elvegye. pontifi. missa.

K Mitsoda jó erkölcsöt kel birni a subdiaconusnak.?

F 1. A tisztaságot, 2. a tanulásnak szeretetit. 3. az Isten házához valo nagy buzgoságot, 4. az imádságot, 5. a penitentzia tartást., 6. az anyaszent egy házhoz valo szeretetett, 7. az alázatoságot, 8. a püspökjéhez valo engedelmeséget, a papokhoz, és diaconusokhoz valo tiszteletet.

K Mellyek a diaconusnak hivatallyi?

F. 1. Hogy az oltár elött szolgállyon, a papnak kezében adgya mind azt a mi a szent áldozathoz szükséges., noha ö nem szentel, de apapal együt ajánlya a szent áldozatot a népnek nevében. 2. az évangyéliumot énekellye. 3. oktasson és prédikállyon ha arra. szabadságot ád apüspök. 4. Cérémoniával keresztellyen szükségben., 5. hogy a népnek hirt adgyon a templomban a midön le kellesék térdepleni. az Isteni szolgálat után. a népnek tudtára adgya. hogy ki ki el mehet 6. a templomban mindenre vigyázon., régenten. a diaconusok viseltek gondot az egy házi joszágokra. a püspök parancsolattya alat. ökk is osztogatták az alamisnát.

K Mitsoda jó erkölttsök szükségesek a diaconusnak?

F szent pál. hasonlo jó erköltsöket kiván töllök: valamint a püspököktöl. ugy mint. a tisztaságot, egyeneséget. nem a magok hasznok keresését, tellyesek legyenek hittel. szeretettel. okoságal. buzgoságal. alázatoságal. tudományal., szegényekhez valo szeretettel., egy szoval tellyesek legyenek szent lélekel. valamint az elsö hét diaconusok act. 6. 3. 1 tim. 3. 8.

K Mellyek a papnak hivatallyai?

F. 1. Hogy a szent Mise áldozattyát ajánlya, 2. hogy a szenttségeket ki szolgáltassa, a bérmálás. és a papi renden kivül. 3. az Isten beszédit hirdesse., 4. a lelkeket vezesse. 5. a népet meg áldgya. és érette imádkozék.

K Mitsoda jó erköltsök szükségesek apapnak.?

F. Minden féle jó erkölcsnek kell benne lenni., mivel a pap az Isten embere, egy papnak minden tselekedete oktatás helyet kell lenni., szükséges is. hogy tellyes legyen Isteni szeretettel, az Isteni szeretet pedig magában foglal minden féle jó erkölcsöt.

K Mellyek a püspöknek hivatallyai?

F. A szent lélek öket vigyázoká tette. az Isten anyaszent egy házának legeltetésére. melyet tulajdon vérével kereset. mondgya szent pál. act. 20. 28. a püspökök, az apostolok hellyeit tarttyák., ö hozájok is tartozik az anya szent egyháznak igazgatása. és annak nagyobra valo ki terjesztése.

K Mitsoda jó erköltsök szükségesek a püspöknek.?

F. A püspökség. leg nagyob tökélleteségü rend lévén., szükséges tehát. egy püspöknek. minden féle jó erköltsöket birni nagy tekélleteségel; de mindenek felet. az Isteni szeretettel, okoságal. tudományal. bátorságal. álhatatosságal. buzgoságal. vigyázásal. és nagy alázatoságal bövölködgyék

A ki a pásztoroknak. jó erkölcseiröl akar bövebben tudni, szükséges hogy olvasa. Náziánus sz. gergely 1. discursusát. sz chrysostomusnak, a papságrol valo könyveit. sz. hieronimusnak. nepotiánusnak irt levelét., de mindenek felet a szent pál leveleit.. és azok közöt. a timoteushoz. és titushoz írt leveleit., vagy hogy még jobban mondgyam, az egész uj testámentumot.


9 Articulus.
Magyarázattya. a Ceremoniáknak. a melyekel fel szentelik
a püspököt.

K A választot püspököt. miért kell három püspöknek fel szentelni?

F Ez a szokás még apostoli traditio., és az anyaszent. egy ház. ezt mindenkor követte. tim. 4. 15.

Magyarázat.

A nicaeai Concilium. Can. 4. azt hadgya. hogy a püspököt. leg aláb az egész tartományban lévö püspökök szentellyék fell, Episcopum Convenit. maximé quidem ab omnibus qui sunt in provincia ordinari. ennek a szent Conciliumnak hagyásábol ugy tettzik. mint ha azt kivánná az anyaszent egy ház. hogy az egész világon lévö püspökök jelen lehetnének egy püspöknek fel szentelésin. és mindnyájan tehetnék kezeket az uj püspökre., hogy ha a meg lehetne; a püspökségnek egyeségiért, de mint hogy a nem lehetö. se nem szükséges hogy mindnyájan jelen legyenek, a tartománybéli püspökök, jelentik az egész apostoli gyülekezetet; de mint hogy az is nehéz dolog hogy az egész tartományban lévö püspökök mindnyájan jelen legyenek a fel szentelésen. a szent nicaeai Concilium azt hadgya, hogy leg aláb három jelen legyen, ugyan ezis az apostoli traditio., de azt is hadgya., hogy a mely tartomány béli püspökök jelen nem lehetnek. azok irásban fel tegyék, hogy jóvá hadgyák a fel szentelést,

K. Miért mondgya, egyik a püspökök közül. a fövebb Consecratornak. hogy az anyaszent egyház. azt kivánnya. hogy amely papot néked bé mutatok., püspöknek szenteltessék.?

F Meg akarja azal mutatni. hogy a püspököt. tsak valamely anyaszent egy háznak szükségére szentelik fel.

K A föveb Consecrator. miért olvastattya el a bulát minek elötte. a fel szenteléshez kezdgyen?

F Mert a mostaní törvénye szerént az anyaszent egy háznak. a deák anyaszent egy házban. a püspököket fel nem szentelhetik, a pápa engedelme nélkül, és hogy ha fel szentelésekre valo szükséges bulát nem nyernek,

K Az uj püspök. miért tészi le a hitet. a Consecrator kezeiben.?

F Meg akarja azal mutatni hogy holtig egyeségben akar lenni a szent székel, és hogy a pápához, és az utánna valoihoz tisztelettel lészen.

K Miért hogy, a püspök. aki Consecrator. kérdezkedik. az uj püspöktöl. az ö hitéröl,. szokásirol. és más egyebekröl, a melyet meg lehet látni a romai pontificaléban.?

F Mert az anyaszent egy ház. azt akarja hogy ollyan püspökököt tegyenek. kik a hitet meg tarttsák. kik a szent szabot rendeket hiven kövessék.

K Miért adgya eleiben a Consecrator az uj püspöknek a püspökök köteleségeit?

F Azért hogy, azok a köteleségek. fel szenteltetésekor adatván eleiben. azokot holtig nagyob köteleségel vigye végben.

K Miért mondgyák el. a minden szentek litániáját. minek elötte. a fel szenteléshez kezdgyenek?

F. Azért. hogy a menyei anyaszent egy ház. a földön lévö anyaszent egy házal. az Istentöl. bövséges kegyelmet kérjen az uj püspökre. az anyaszent egy ház annál nagyobbat nem kérhet. mivel egy jó püspök. mitsoda jót nem tselekedhetik az anyaszent egy házban. ellenben pedig egy rosz püspök, mitsoda roszat nem okozhat?

K A három. fel szentelö püspökök, miért teszik az évangyéliumot az uj püspöknek, fejére, és a vállaira?

F Meg akarják véle értetni. hogy a fel szentelésel az évangyeliumnak terhét adgyák reája. amelyet holtig örömel kel viselni.

K Mitsoda az évangyeliumi terh viselés?

F. A hogy tellyes légyen a kristus tanitásával, a mely az évangyeliumban foglaltatik, ahoz is szabja életét, beszédit, tselekedetit. minden maga viselésit.

K A szentelö püspökök. miért teszik kezeket a püspök fejére akit szentelnek.?

F Ez a Ceremonia. az imádságal edgyüt, a melyet mondanak., leg szükségeseb dolog a püspökök fel szenteltetésekhez. amint e kí tettzik a szent irásbol, és a traditiobol. 2. tim. 1. 6. s. aug. libr 5. Contr. dona.

K Miért kenik meg a szent olajal az uj püspöknek fejét?

F Azért, hogy azon külsö kenetel. az Istent kérjék. hogy a belsö kenet. az az, a szent léleknek kegyelme le szállyon. és tölttse bé az uj püspököt, a pontificaléban lévö imádságbol meg lehet látni az okát ennek a Ceremonianak. a mely Istení imádság. és mind a szent irásbol valo.

K A püspök, miért keni meg a két elsö ujjait. és kezeit az uj püspöknek.?

F Hogy azon külsö kenetel. az Istent kérje. hogy a belsö kenet. az az, a szent léleknek kegyelme., foganatosá tegye azokot, a kezeket. és azoknak eröt adgyon. a meg áldására. és meg szentelésére. mind azokra. a mikhez érr apüspöki szolgálattyában.

K A Consecrator. miért adgya az uj püspöknek a püspöki páltzát kezében?

F Hogy azal. a püspöki hatalomban tegye.

K Miért ád néki egy gyürüt?

F Meg akarja néki mutatni. hogy az anyaszent egy házal. mint egy, házasági szövettséget tett.

K Miért adgya az evangyeliumos könyvet kezében?

F Meg akarja néki azal mutatni. hogy az ö leg szorosab kötelesége a lészen. hogy az évangyéliumot hirdesse a népnek. aki az ö gondviselése alá bizattatik.

K Miért tarttyák az évangyeliumos könyvet nyitva a vállán mind addíg még kezében nem adgyák?

F Meg akarják azt véle értetni. hogy egy püspöknek tellyesnek kell lenni az évangyéliumal. minek elötte azt másoknak hirdesse, és hogy másokot tanithasson a kristus terhének viselésére. magának kell azt elsöben viselni.

K Az uj püspök miért mondgya a misét együt a püspökel. ki ötet szentelte.?

F Ez ollyan Ceremonia. a mely az egész anyaszent egy házban mindenkor meg volt. hogy meg mutassák azzal. apüspökségnek, és az áldozatnak egyes voltát., a görög anyaszent egy házban. az uj püspök Communicál elsöben. ö is Communicáltattya a püspököt. a ki fel szentelte.

K A misének avégin, miért teszik az uj püspöknek a fejében. a püspöki süveget.?

F Mert azon süveg. a püspökök fejének ékessége. az ollyan mint egy sisak. amelyet azért adgya nekik az anyaszent egy ház. hogy rettentöbbek legyenek. az üdveségnek ellenségi elött. mondgya a pontificále.

K. A püspök a ki Consecrál. miért ád keszttyüt. az uj püspöknek,?

F. ugy lehet a keszttyüt tekénteni a püspök kezein. mint a kristus tisztaságának. és ártatlanságának képit. a melyeket magára kell venni a püspöknek. hogy az Isten elöt. kedvesek, és anépnek hasznosok lehessenek az áldozatok. és az imádságok mellyeket ajánlani fóg.

K A fel szentelés után miért énekelik. a te deum laudamust?

F Azért hogy hálákot adgyanak az Istennek kegyelmiért. mellyet tett az anyaszentegy házal. uj püspököt adván néki a ki ötet vezesse.

K Miért ültetik aszékben az uj püspököt?

F. Hogy püspöki székit magának el foglallya.

K A kétt assistens püspök. miért hordozák el azután mindenüt a templomban.?

F Hogy a nép ötet meg láthassa, és áldását vehesse.

K A tedeum laudamusnak a végin. az uj püspök. miért Ceremoniával ád benedictiot?

F. Az ollyan tisztelet. a melyet néki meg adgyák a püspökök. és azon is kezdi el a püspoki hivatallyának hatalmát. a melyet vett.

K Az uj püspök. miért mondgya három szor meg hajtván térdit. a püspöknek. ki ötet fel szentelte., ad multos annos. sok, esztendökig.?

F. Ez ollyan köszöntés. a melyel köszönti a fel szentelöjét. hoszu életet kivánván néki. az anyaszent egy ház jovára.

K Mit kell tselekedni azoknak. akik jelen vannak ezen a Cérémonián?

F. Buzgoságal kel azoknak imádkozni az uj püspökért, és a szent léleknek kegyelmét kell reája kérni.


10 Articulus
Hogy mivel tartoznak a hivek. a püspököknek, papoknak,
és más egy házi renden lévöknek.

K Mivel tartoznak a hivek apüspököknek?

F. Tartoznak nékik tisztelettel. szeretettel, parantsolattyokhoz valo engedelmeségel. és érettek valo imádságal. 1 thess. 5.12.13.

K Mikoron tartoznak. föképpen érettek imadkozni?

F 1. Az ö fel szenteltetésekkor, 2. midön valamely nagy dologhoz fognak. 3. midön jó tselekedetekért valamely üldözést szenvednek. 4. midön valamely nagy veszedelemben vannak 5. midön egy házi. vagy az ország gyülésében vannak. 6. midön betegségben vannak., egy szoval a népnek mindenben kel vigyázni apüspökjökre, és részt venni mind abban a mí öket tekinti.

K Mit kell tselekedni anépnek. midön apüspökje meg hall.?

F Imádkozni kell érette. kérni kell az Istent hogy adgyon néki. kedve szerént valo pásztort. és meg nem kell szünni az imádságtol, valamég uj püspökje nem lészen.

K Nem kellé hasonlo képpen tselekedni a pápa. halálakor?

F. Igen is. mivel az. az egész anyaszent egyházat tekenti.

K. leheté visgálodni., zugolodni a püspök ellen?

F. Nem mert a nagy vétek, és az Isten keményen meg bünteti az ollyan vétket. exod. 12. 28. eccli. 18. 13.

K Mitsoda rosz követi rend szerént ezt a vétket?

F A bal itélet, aleg jób. és szenteb parancsolatinak meg vetése. az igazságnak meg utálása. az üldözések. és a rágalmazások.

K Miképpen bünteti meg Isten ezeket a vétkeket?

F Némelykor irtoztato büntetésekel. a melyekröl példákot látunk a szent irásban. exod 12. 28. num. 12. 10. de a leg nagyob büntetése a, hogy a jó püspököket. és a jó pásztorokot magához veszi, és meg engedi hogy helyettek. más roszak legyenek.. osé. 13. 11. Isai. 56. 10. zaka. 11. 16.

K Mit kell a népnek tselekedni. ha oly nyomoruságban esik hogy a pásztora nem az Isten kedve szerént valo. és aki nem épületre. hanem rontásra valo?

F Mint hogy az. az Isten haragjátol vagyon., azon kellene igyekezni. hogy imádságával. és penitentzia tartásával. az Isten haragját. meg enyhittse., tsendeségben kell ollyankor suhajtozni. el kell fedezni a mennyiben lehet az ur kenetettyének fogyatkozásit. és tartani kel attol az átoktol a melyben esék kám, egyik a noé fia genes. 9. 23.

K Mivel tartoznak a hivek a több pasztoroknak.?

F. Mind azokal valamelyekel a püspököknek. hanem azt kell még azokhoz tenni,, hogy tartoznak neki még adézmát is meg adni.

K Mivel tartoznak a hivek az ollyan papoknak kik nem azö pásztorok. és a töb egy házi renden lévöknek?

F Tartoznak nékik betsülettel, tisztelettel: mint a kristus. egy házi szolgainak., töllök ne kivánnyanak ollyan állapotot. mely ellenkeznék. az egy házi törvényel: és a tiszteségel. se ollyan hivatalban ne tegyék, mely meg kissebitené rendeket. ámbár azt magok kivánnák is., nem hogy ki nyilatkoztatnák fogyatkozásokot., de söt még azokot el kel fedezniek, és érettek imádkozni kell.


11. Articulus
A szerzetesek rendéröl

K Tsak az urnak szolgai vannaké el szenteltetve az Istennek. arendek által?

F. A keresztények mindnyájan az Istennek vannak szenteltetve. a kereszttség által. de azon kivül. még két féle személyek vannak különösön szenteltetve Istennek, ugy mint az egy házi renden valok. és a szerzetes személyek.

K Szent állapoté aszerzeteseknek rendi?

F Igen is szent. és tsudálatra méltó. mivel az ollyan rend amelyben ellene mondanak minden féle joszág birásáhak, minden féle világí gyönyörüségeknek, a maga saját akarattyának. és szabadságának. ugy hogy tsak egyedül. az Isten szolgálattyában. és a másokhoz valo engedelmeségben tölttse egész életét.

K Míképpen mondanak ellene mind ezeknek a szerzetesi rendben?

F A három féle fogadás tétellel. a tisztaságal ellene mondanak minden féle világi gyönyörüségnek, a szegénységel, ellene mondanak minden féle földi jóknak. és az engedelmeségel, ellene mondanak a saját akaratnak, és szabadságnak., az elsö fogadás meg zaboláza a testi kivánságot. a második a szemnek bujálkodását. és a harmadika az életnek kevélységét. ugyan ettöl aharomtol is erednek minden féle vétkek.

K Mitsoda idöben kezdödöt az anyaszent egy házban. a szerzetesi rend?

F Erröl, némely résziben, a jérusalemben lévö elsö hivek közöt szép példát látunk, mivel közöttök, minden jószágok közös volt. de a szerzetesi rend a mint most szoktuk hivni, tsak a negyedik saeculumnak a kezdetén. kezdödek, égyiptumban: szent Antal alat., szent benedeket. ki az ötödik saeculumban. elt. ugy tekéntik mint a nap nyugoti szerzetesek Attyát. noha a nagy szent Gergely, a ki azö életét irta. azt tarttya hogy nap nyugoton ö elötte is valának szerzetesek.

K Sokan valánaké az ollyanok., a kik arra a szent társaságra adták magokot?

F. valának ollyan superiorok, a kiknek kezek alat egy szersmind három ezer szerzetesek valának.

K Mitsoda életet éltenek azok a szent remeték?

F. Tsudálatos életet. inkáb angyali életet éltek, mint sem emberit. erröl bövön szól. sz. Chrysostomus. hom. 14. supr epist. 1. ad tim. ha azt meg olvasnak azok. kik oly könnyen beszélnek a szerzetesi rend ellen. gondolom hogy az után, nagyob tisztelettel lennének ahoz a szent társasághoz.

K Mitsoda ókbol kell a szerzetesi rendben menni?

F. 1. Hogy el kerülhessék. a világnak meg romlottságát. 2. hogy a vétkekért. penitentziát tarthassanak., 3. hogy tsak egyedül az Isten szolgálattyára szentelhessék magokat

K Hát ha valamely más ókbol lenne valaki szerzetes mi következnék abbol.?

F. Az igen nagy vétek volna. az Istennek átkát is várhatná magára.

K Mellyek azok a rosz szándékok, a mellyeket el kell kerülni. midön a szerzetes rendbe akar menni valaki?

F. 1. szerzetessé azért lenni, hogy azután könnyeb életet élhessen. 2. hogy az ollyan atyának, vagy anyának keze alol magát ki vonhassa. akí ötet sanyargattya, 3 hogy valamely superiorságra, mehessen, vagy valamely beneficiumot nyerhessen, 4. hogy valamely ollyan dolgot el kerülhessen. a melyért roszul lenne állapottya. 5. hirtelenségböl, és maga meg gondolatlanul. egy szoval. hogy ha más ókbol. mint sem amint ide fellyeb meg mondottuk. hogy pedíglen ollyan szerzeteseket látunk akik nem szerzetesi életet élnek. attol vagyon, hogy nem tiszta szándékal adták magokot a szerzetesi rendre.

K Miképpen lehessen magát meg szentelni valakinek a szerzetesi rendben?

F Nagy szorgalmatoságal kövesse a szabot rendet. alázatoságbol. mindenkor az utolso helyt keresse: kerüllye a mennyiben lehet a superiorságot, fel vegye mind azon által. ha azzá teszik. a maga saját akarattyát letegye., semmin meg ne ütközzék. míndeneket betsüllyön és tisztellyen, másokal a klastromon kivül. szükség nélkül semmi szövettséget ne tarttson. keveset beszéllyen. mindenkor foglalatos legyen., mindenkor készen legyen az engedelmeségre. és a mások szolgálattyára.

K Mitöl vagyon hogy mindenik szerzetes Congregationak. külömb külömb féle köntösök vagyok, meg külömböztetvén. egyik rend magát. a másikátol. a köntösének. szinével, vagy formájával?

F Azt ne tsudállyuk hogy mindenik szerzetben a szerzetesek egy féle ruhát visellyenek. azt láttyuk, hogy sok hellyeken a magistratusoknak egy féle köntösök vagyon, ugy hasonlo képen. a hadi embereknek is. mindenik ezerben., a mi pedig a sok féle. szint, vagy formát illeti. attol vagyon, hogy mindenik társaság, ollyan köntöst vett magának. a mitsodást viseltek abban az idöben. azon országban, a melyben kezdödöt a Congregatio., idövel pedig a világiak meg változtatták köntösöket, a szerzetesek öket nem követvén., idövel az ö köntösök tsufosnak tettzet. mitsoda nagy külömbözés vagyon a lengyel. és a magyar köntös közöt.? de az országbol ne mennyünk ki, tsak azt nézük hogy ennek elötte. két száz esztendövel. a magyarok mitsoda formáju köntöst viseltenek. és mostanában. mitsoda külömbözöt viselnek. nem tsak a világiak, de még az egy házi renden lévök is. a régi képek meg mutattyák.

A mely scapulárist viselnek, tsak nem mind azok. a kik a szent benedek rendit követik. és még más Congregatio is, a régenten ollyan köntös volt, a melyet tsak akor vették fel., a midön a dologra mentenek azért hogy a más ruhát meg kiméllyék véle. valamint mostanában is a mester emberek elö ruhát kötnek elejekben. szent Benedek azt mondgya Cap. 55. scapulare propfer opera.. azt is mondgya ez a szent. hogy az ö szerzetesi ne vigyázanak a szinre, se a köntösöknek durvaságára., hanem az országban a melyben vannak, a leg közönségeseb posztot válaszák magoknak.

Mind ezekböl ki tettzik. közönségesen szolván., hogy a szerzetesek köntösében. semmi titkos dolgok nintsenek, de mindenikének, a maga szerzétében valo bé vett szokást kell követni. hogy ha valamely szerzetes világi köntöst akarna viselni abbol az ókbol. hogy az ö szerzetének köntöse regenten hasonlo volt a világiakéhoz., az ollyan meg érdemlené a büntetést. Conc trid sess 25.


9 dik. Rész.
A házaság Szenttségéröl.


Elsö Articulus.
Közönségesen a házaságrol:

K. Mitsoda a házaság?

F A férfiu, és az aszszony közöt törvény szerént valo társaság. a mellyet az Isten rendelte. az emberi nemzetnek szaporodására

K Mikoron igazán valo ez a társaság?

F. Midön a törvény szerént vagyon.

K szabadé egy szersmind egy nehány feleségének lenni a férfiunak?

F A házaság ugy rendeltetett hogy tsak egy férfiu, és egy aszszony közöt valo társaság legyen, mind azon által az ó testámentumban szabad volt egy nehány feleséget tartani. az emberi nemzetnek szaporodásáért,, eki tettzik a szent patriárkák példájokbol., de a kristus az elsö rendére hozá a házaságot., és meg tiltá az egynél. több feleség tartást. luk. 17. 18. ki is tettzik ebböl.. hogy luther, meláncton, és bucérus, tsalárdok valának. mivel. a kristus törvénye ellen. meg engedék a Hassiai langrávnak, philipusnak., hogy más feleséget vehetne. az elsö feleségének még éltében.

K Egy aszszonynak. leheté egy nehány férjet tartani?

F Az irtoztato vétek volna. és esoha nem volt szabad. és ugy az egész világ fel fordulna.

K A másodszori, harmadszori, vagy a negyedszeri házaságot, meg engedié az anyaszent egy ház az özvegyeknek?

F. A deák anyaszent egy ház. ezt mindenkor meg engedte. követvén szent pált. a ki is közönségesen meg engedi az özvegyeknek a házaságot., nem vetvén nékik semmi határt. a görög anyaszent egy házban, régi idöktöl fogvást meg vagyon tiltva a negyedszeri házaság. s. Basil. epist. ad amphilochium.


2 Articulus.
A hazaságnak szenttségi voltárol.

K Honnét tudgyuk mi azt. hogy a kristus szenttségnek rendelte a házaságot?

F. Azon kivül hogy szent pál nagy szenttségnek nevezi a házaságot, azt bizonyoson tudgyuk a traditiobol, hogy az anyaszent egy ház. mindenkor ugy tekéntette akeresztények házaságát, mint az ujj törvénynek. igazán valo szenttségét. s. Ambr. libr. 1. supr Abraham. Cap. 7. s. aug. libr. de bono matrimonio.

K Miben szenttség a keresztények házasága.?

F. Abban. hogy ollyan láthato jell. mely kegyelmet ád azoknak. kik ahoz járulnak, és a mely, jelenti, az anyaszent egyháznak., a kristusal valo edgyeségét. eph. 5. 32.

K Mitsoda az a láthato jel. a házaságban.?

F A két résznek. egy másnak valo hit adása, és a pap aldása, a ki is öket esze köti, a házasagnak. szent kötelével.

K Mitsoda kegyelmet ád ez a szenttség.?

F. Hogy békeségben és edgyeségben élhessenek edgyüt, hogy keresztényi képpen nevelhessék. gyermekeket., egymáshoz valo hüségeket meg tarthassák., egymást segithessék. ez életben valo nyomoruságokban.

K A házaság miben jelenti a kristusnak. az anyaszent egy házal valo edgyeségét?

F. 1. Abban. hogy valamint a kristus el hagyta azö Attyát. hogy meg egyesülne az anyaszent egy házal., ugy a ferfiu is el hadgya attyát. és annyát. hogy meg edgyesüllyön feleségével. 2. valamint az anyaszent egy ház a kristusbol formaltatot., ugy az aszszony is a férfiubol formáltatot. 3. A kristus feje lévén az anyaszent egyháznak. a férfiu is feje az aszszonynak. 4. az anyaszent egy ház. egy test lévén a kristusal.. a férfiu is egy test az aszonyal. 5. A kristus szereti az anyaszent egy házát. és az anyaszent egy ház tiszteli akristust, eképen kell lenni a férfiunak is feleségéhez. és az aszszonynak férjéhez. 6. A kristus soha elnem hagyta az ö anyaszent egy házát. hasonlo képpen. a férfiu, és az aszszony. edgymástol meg nem válhatnak. hanem tsak a halála által valamelyikének. 7. A kristus mindenben az anyaszent egyház jovát. és hasznát tekénti., az anyaszent egy ház is azon igyekezik. hogy az ö ditsöségét kereshesse. igy kell bánni a férfiunak is az ö feleségével. és az aszszonynak az ö férjével 1. Cor 7. ephes. 1. 23. 1 Cor. 12. 27. Colos. 3. 18. 19.


3. Articulus.
A házasagnak. akadályirol.

K kitsoda szolgáltattya ki ezt a szenttséget?

F. A theologusok ez iránt egymásal meg nem egyeznek. az anyaszent egy ház is erröl nem végezet. mivel némellyek azt tarttyák. hogy a hazasulo személyek a parochus és más bizonyságok elött, egymásnak tett fogadásokal. szolgáltattyák magoknak a szenttséget; némellyek pedig azt tanittyák. hogy a parochus fogadast tétetvén a hazasulando személyekel, a bizonyságok elött. és áldást is adván reájok., ö szolgaltattya ki ezt a szenttséget. nézd meg mit mondanak ez iránt a theologusok. maldonat. Estius. sylvius.

K kitsodák vehetik fel. a házaságnak szenttségét?

F Mind azok kik az ahoz valo idöt el érték., és a kiknek házaságokot valamely akadály meg nem gátollya.

K Hány esztendős korában lehet valakinek meg házasodni?

F. A férfiaknak lehet tizen ötödik esztendös korokban, és a leányoknak tizen harmadik esztendös korokban.

K Mellyek azok az akadályok akik meg gátollyák a házaságot

F Azok két félek, némellyek a házaságot semmivé valová teszik. ámbár az esküvés már meg volt is. vagyon meg ollyan akadály. a melyre valo nézve. vétek nélkül meg nem lehet hazasodni., de a házaságot semmívé valová nem tészi. ha már meg volt az esküvés. az elsöket nevezik dirimens akadályoknak. a többit nem dirimens akadályoknak.

K Mellyek a dirimens akadályok.?

F. Elöször a meg tsalatkozás, 2. arend. 3 atisztaságrol valo fogadás tétel. 4. az atyafiság, 5. a bün, 6 a külömböző vallás. 7. az eröszak tétel, 8. az egyházi rend. 9. a házaságnak kötele, 10 a szövettség, 11 a tehetetlenség. 12. a lopva valo házasság. 13 az el ragadás,

K leheté az anyaszent egy háznak ollyan akadályokot rendelni melyek aházaságot semmívé valová tegyék?

F. Igen is lehet. és mindenkor is ugy tselekedett. Conc.trid. sess. 24. Can 4.

Ezeket az akadályokot, rend szerént ezen deák versekkel mondgyák ki.

Error, Conditio. votum, Cognatio Crimen.,
Cultus disparitas, vis ordo, ligamen, honestas,
si sis affinis, si forté Coire nequibis.
Raptave sit mulier nec parti reddita tutae.
si parochí et dupliciis desit praesentia testis
Haec facienda vetant. Connubia, facta retractant.


4. Articulus.
Az akadályokrol, melyek a házaságot semmire valová teszik.
és a melyeket dirimens akadályoknak nevezik.

K Mit értesz a meg tsalatkozásnak akadállyán.

F. Értem azt. hogy a házaság akkor semmire valo a mikor meg tsalatkoznak a szemely iránt. melyet el akar venni [akar-venni],, példának okáért. péternek az a szándéka. hogy el vegye ersokot. de ötet meg tsallyák, és Ilonának tészen igéretet gondolván hogy a légyen ersok, az ö házasága tehát. ilonával semmire valo.

K Miért tészi semmire valová a házaságot az illyen tsalatkozás?

F Mert az igeretnek valoságát el fedezi, a mely nélkül nincsen igazán valo házaság.

K Hát ha péter. azt gondollya, hogy a személy a kit el akar venni, nemes, okos, és gazdag, de házasága után meg tsalatkozik mind ezekben. akkor semmire valoé az ö házasága?

F Nem, mivel tsak magában a személyben valo meg tsalatkozás. tészi semmire valová a házaságot, ki veszem a rendben valo tsalatkozást.

K Mit értesz. a rendért valo akadályon?

F Ertem azt. midön valaki valamely rab személyt veszen el nem tudva. akor aházaság semmire valo.

K Miért rendelte az anyaszent egyház, ezt az akadályt?

F Azért hogy a rabságban valo személy. az ö urának hatalma alat lévén, nintsen szabadságában hogy másnak hatalma alá adgya magát, mind azon által. hogy ha tudva veszi el a rabságban lévö. személyt. akkor a házaság jó. mert szabad akarattyábol veszen el ollyat. a ki más hatalma alat vagyon.

K Mit értesz a fogadás tételért valo akadályon?

F Értem a szerzeteseket. kik meg esküttek, az ollyanok meg nem házasodhatnak, ha meg házasodnának, a házaságok semmire valo volna

K A fogadás tétel, miért tészi semmire valová a házaságot?

F Az anyaszent egy ház azt igy rendelte. mert. az illyen fogadásokot lelki házaságnak tarttya., a mely a kristushoz kaptsollya holtig a szerzeteseket.

K Mit értesz az atyafiságért valo akadályon?

F Azt hogy meg vagyon tiltva az atyafiak közöt, a negyed iziglen valo házaság.

K Mit értesz a szövettségért valo akadályon?

F. Hogy erre meg felelhessek, azt kel meg tudni. hogy három féle szövettség vagyon. 1. a házasági szövettség, 2, az ollyan szövettség a melyben esik valaki, a szabad, vagy házas aszszonyal valo vétekért. 3. a kereszttség kori, vagy a bérmáláskori lelki szövettség, ezek a három féle szövettségek, dirimens akadályok lehetnek, de külömb féle képpen.

K Miben áll. a házasági szövettség akadállya?

F. Abban. hogy a férfiu, az ö feleségének attyafiaival szövettségben esik, hasonlo képen az aszszony is. az ö férjének attyafiaival. ha valamellyik a kettö közül meg hall. a másika el nem veheti meg holt házas társának, negyed iziglen valo attyafiát, mivel házasága semmire valo lenne.

K Miben áll. a szabad, vagy a házas aszszonyal vétekért valo szövettségnek akadállya?

F Abban hogy szövettségben esnek minden attyafiaival annak a személynek. akivel vétkeztenek. és minek utánna közösültek volna valamely személyel, ha annak el veszik második ágon valo attyafiat, a házaság semmire valo.

K Miben áll a lelki szövettségnek akadállya?

F Abban. 1. hogy szövettségben esik az, aki keresztel, a gyermekel akit keresztelt, és annak attyával, és annyával, ugy hogy a ki keresztelt meg nem hazasodhatik soha se a gyermekel a kit keresztelt, se annak attyával, vagy annyával, 2. szövettség lévén a gyermek. és a kereszt atya. és kereszt anya. közöt, ugy hogy soha meg nem házasodhatik. a kereszt atya. vagy anya. a kereszt fiokal, vagy leányokal. 3. szövettség lévén. a kereszt atya, és anya közöt, és a gyermeknek. attya. és annya közöt, ugy hogy. se a kereszt atya, se a kereszt anya. soha meg nem házasodhatik. a gyermeknek attyával. vagy annyával, ha valamellyik. özvedgyé maradna, mert a házaság semmire valo volna.

K A testi szövettség miért akadállya a házaságnak.?

F. ugyan azon ókból, amelyel az, az atyafiság.

K Hát a lelki szövettség miért?

F Mert az anyaszent egy ház. azt ugy tekenti, mint atyafiságot.

K Mit értesz a bünért valo akadállyon?

F Értem a gyilkoságban vagy a házaság törésben valo esést. ollyan formán a mint azt meg fogom magyarázni.

1. Valaki meg öli a feleségét. azért hogy azt a személyt a kivel házaság törésben éll. el vehesse. vagy is annak a személynek az urát öleti meg, hogy ha azután el veszi azt a személyt, a házaság semmire valo. jol lehet ha semmi igéretet nem tett volt is elöször annak a személynek, vagy ha tudtára. nem volt is az aszszonynak a gyilkoság. hasonlo képen az aszszony is. a ki meg öletné az urát hogy mást vehetne ell. akivel házaság törésben élne, vagy annak feleségit. akivel. házaság törésben élt.

2. Hogy ha azért tselekeszik a gyilkoságot hogy egy másnak fogadást tettek hogy egy mást el veszik. az özvegységkor. akor aházaság semmire valo volna. ámbár házaság törésben nem éltenek volna is edgyüt annak elötte., és ha szinte semmi része nem lett volna is a más résznek a gyilkoságban.

3. Egy házas személy, házaság törésre adgya magát, ollyan igéret alat. hogy el veszi az ura, vagy a felesége halála után. azt a személyt. akivel házaság törésben élt. azután, ha az ura, vagy a felesége meg halna, a házaság törö személy el nem vehetné azt a személyt akivel vétkezet., mivel az igéretért, amelyet még házas korában tett, és az igéretért valo házaság törésért, a házaság semmire valo volna.

4. Egy ollyan ember a ki még házas. ujjontában meg házasodnék. még özvegysége elött, a házaság törésért a melyben eset. ha azután özvedgyé maradna is az elsö feleségitöl de az ö házasága semmire valo volna, a másodikával, mivel még házas korában vette volt el. annál is inkáb. hogy ha a személy akit el vett, tudta hogy nem özvegyhez ment. mert ha meg tsalatot. a házaság azután nem lenne semmire valo;

K Miért rendelte az anyaszent egy ház ezt az akadályt.?

F Azért hogy meg gátollya a házaságban lévö személyeknek az illyen házaságokért vétekben valo eséseket. és hogy a házasági hüség jobban meg tartassék.

K Mit értesz a külömböző valláson valo akadályon?

F. Értem azt. hogy meg vagyon tiltva a keresztényeknek, az ollyan hitetlenekel valo házaság. kik nincsenek meg keresztelve, más képen azollyan házaság semmire valo volna.

K Miért rendelte az anyaszent egy ház ezt az akadályt?

F. Azért. 1. mert az ollyan házaság nem lehetne szenttség. 2. azért hogy meg oltalmaza ahiveket ahitnek el vesztésétöl.. a hitetlenekel valo szövettségért.

K A Catholicusoknak. az eretnekekel valo házaságok. semmire valoé.,

F Ámbár meg legyen is tiltva. de nem semmire valo. hogy ha más képpen nintsen valami más akadály.

K Mit értesz az eröszakért valo akadályon?

F Ertem azt. hogy a házaság semmire valo mikor valamelyik rész, nem szabad akaratbol veszi el a másikát. és hogy arra erőszakkal köteledzik

K Miért rendeltetett ez az akadály?

F Azért. mert 1. aházasághoz tellyeségel szükséges a szabad akarat. semmi pedig ugy nem ellenkezik a szabadságal. mint az eröszakosság. 2. azért. hogy a hatalmasok. ez iránt, senkit ne eröltessenek.

K Mit értesz az egyházi rendért valo akadályon?

F. Értem, azt, hogy aki az egy házi rendben kötelezte magát. meg nem házasodhatik. és hogy egy subdiáconusnak házasága. engedelem nélkül semmire valo volna.

K Mit értesz a házaság köteliért valo akadályon.?

F Értem azt. hogy a házasok másodszor meg nem házasodhatnak. hanem ha özvedgyé maradnak. mert mind addíg kötélben lévén. magokal nem szabadok. 1 Cor. 7.

K Hát sok ideig valo távul lete miat. egy férfiunak, vagy egy aszszonynak, nem leheté ötet holtnak tartani, és meg házasodni?

F Nem lehet, akár mely sok ideig tarttson atávul valo létel. hogy ha tsak bizonyosan nem tudgyák halálát, mivel történik némelykor, hogy husz, vagy harmintz esztendö mulva is viszá jö a gazda házához,

K Mit értesz atehetetlenségért valo akadályon?

F Értem azt. a midön tellyes lehetetlen eleget tenni a házasági köteleségnek, akor aházaság semmire valo,. hogy ha pediglen az a tehetetlenség a házaság után kezdödöt, a házaság jó.

K Hát ha az a dolog valamely babonaságbol történt mit kell tselekední?

F. Akor az imádsághoz kell fogni. és nem kell más féle babonaságal orvoslani. mivel a nagy vétek volna

K Mit értesz a lopva házaságert valo akadályon?

F Értem azt, hogy a házaság jó lehessen., az egy háznak szine elött. (in facie Ecclesiae). kell meg lenni, a parochus, és a bizonyságok elött.

K Hány bizonyság kivántatik.

F. Kettö, vagy három elegendö atridentinumi Concilium szerént, sess. 24. de reformat. matri.

K Mit értesz az ell ragadtatásért valo akadályon?

F Értem azt. amidön valamely személyt el ragadnak., a szüléi, vagy tutora akarattyok ellen. akit is elnem vehetik mind addig, valamég szabados helyre viszá nem teszik., másként a házaság semmire valo.

K leheté tsak könnyen az anyaszent egyház díspensatiojához. vagy engedelméhez folyamodni. hogy meg lehesen házasodni. ámbár dirimens akadálya légyen is?

F Nem lehet. hogy ha tsak valami nagy ók nem viszi arra, nézd meg mit mond eziránt atridentinumi Concilium. A mi a házaságokat illeti, vagy nem kell semmi engedelmet adni. a dirimens akadályok iránt, vagy ha adnak is. de ritkán legyen az. és igen nagy okért, és az engedelem ingyen ajándékon legyen. A mi amásodik izen valo atyafiságot illeti,. arra nem kell soha engedelmet adni., hanem tsak a nagy fejdelmeknek, és a közönségesen valo jóért. sess. 24. de reformati. matri. Cap. 25.


5 Articulus.
Az ollyan akadályoknak magyarázattya., a mellyek nem
teszik semmivé. hanem tilalmassá aházaságot.

K Mellyek azok az akadályok, amelyek nem teszik semmire valová aházaságot hanem tilalmassá.?

F 1. Az anyaszent egy ház tilalma, 2. a mátkás személynek, másal valo mátkásodása, 3. a tisztaság meg tartásának., vagy valamely szerzetben valo menetelnek fogadása.

K Mit értesz az anyaszent egy ház tilalmának akadállyán?

F Értem azt, hogy vétek az anyaszent egy ház tilalma ellen meg házasodni némely idökben, némely hellyeken. némely személyekel. és bizonyos rend tartás ellen.

K mitsoda idökben tilttya az anyaszent egy ház a házaságot.?

F Advent elsö vasárnaptol fogvást. viz kereszt másod napjáig. és hamvas szerdátol fogvást, husvét után valo elsö vasárnapig. Conc. trid. sess. 24. Cap. 10. de reform matri.

K Mitsoda ez iránt az anyaszent egy ház akarattya?

F Ezzel azt akarja hogy a hivek nagyob szorgalmatosságal foglalatoskodgyanak, az Isteni szolgálatban, a böjti napokban. az anyaszent egyház ez iránt a szent péter, és szent pál akarattyokat követi. akik arra intik még aházasokot is. hogy azokot a szent napokot a meg türköztetésben tölttsék, de mind azon által, egyenlö akaratbol. legyen. az. 1 Cor. 7. 5. 1 petr. 3. 7.

K Mit kell tselekedni az ollyanoknak, kik valamely nagy okért szabadságot nyernek. hogy meg házasodhassanak azokon a napokon a melyeken a házaság meg vagyon tiltva?

F Az ollyanoknak. minden pompa. és vendégség nélkül kell végben vinni lakodalmokot., és mint egy tsak titkon.

K Mitsoda hellyeken tilttya az anyaszent egy ház a házaságot?

F Az anyaszent egy ház. tilttya mindenüt másut a házaságot. hanem a templomban. hogy ha arra engedelem nintsen. az a templom is. a parochia temploma légyen,

K Mitsoda szemelyekel tilttya az anya szent egy ház a házaságot?

F. A hitetleneken kivül. akikel a házaság semmire valo. tilttya a házaságot az eretnekekel. szabadság nélkül, és az excommunicatusokal. mivel az anya szent egy ház. az ollyanoknak osztogattya a szenttségeket. kik azö kebelében vannak,

K Mire kell vigyázni az anyaszent egy ház parancsolattya szerént a házaság elött?

F 1. Arra. hogy három vasárnapon vagy innepen ki hírdessék, a templomban. a házasulando személyeknek házaságokot. 2. Jol meg visgállyák a két résznek állapottyát. hogy ha a házaságra elegendö szabadságok vagyoné.

K. Miért rendelte az anyaszent egy ház ezt a ki hirdetést?

F 1. Azért hogy meg lehessen tudni. ha nintsené valamely akadálya a házaságnak. 2. azért. hogy a hivek imádkozanak a házasulo személyekért,

K Miben áll, az el jedzésnek akadállya?

F. Aban. hogy nem lehet el venni egy személyt. a ki jegyben vagyon másal. mind addíg, még a mátkaság tart.

K A házaságot miert akadályozza a jegyben valo létel?

F Azért. mert akí igéretet tett valakinek, azt meg is kell tartani. és azt meg nem szegheti vétek nélkül.

K Mikor lehet a mátkásoknak meg válni egy mástol, ugy hogy szabad lehessen mással meg házasodni?

F. Mikor halála történik valamelyik résznek. a kettö közül, mikor mindenik rész. reá áll. a meg válásra.

K Mitsoda fogadások azok a melyek. nem tészik semmire valová. a házaságot. hanem tilalmassá?

F A tisztaságnak. vagy valamely szerzetben valo menetelnek fogadása

K Miért teszik ezek a fogadások tilalmasá a házaságot?

F. Mert nagy vétek. az Istennek tett fogadás ellen tselekedni:

K Mit kell az ollyannak tselekedni., a ki minek utanna fogadást tett volna meg házasodot?

F Hogy ha az ollyan házasága elött fogadása alol fel szabaditatott, az ollyan meg házasodhatik., de ha fogadását meg szegte. nagy vétket tselekedet, és mentöl hamaréb engedelmet kel kérni. és penitentziát kel tartani.


6. Articulus.
Hogy miképpen kell készülni a házasághoz, és kel el
tölteni a lakadalmi napot

K Mitsoda végre kell meg házasodni?

F. Hogy az Isten felelmével békeségben élhessen a személyel akit el veszen, hogy gyermeke lévén, azt keresztényi modra nevellye, hogy a testi kivánságot meg zabolázhassa.

K Miképpen kell tselekedni. hogy békeségben lehesen elni aházaságban?

F 1. Azon kell igyekezni, hogy Istenfélö szemelyel lehessen az edgyesülés. 2. arra kel vigyázni. a menyiben lehet. hogy egyenlöség legyen mind az esztendös korban. mind a joszágban. mind a rendben, mind a természetben. mind a hajlandoságban.

K Hogy kell készülni a házasághoz.?

F A könyörgésekel. jó tselekedetekel., a szenttségekhez valo járulásal. Conc trid. sess. 24. Cap. 1. de reforma. matri.

K Mit lehet mondani az ollyanokrol. a kik házaságokkor; tsak a hejában valoságban foglalatoskodnak, a nagy költtségben, vigasságban. és akik noha a gyonást el ne mulassák is, de tsak szokásbol tselekeszik., vagy hogy a pap arra köteledzi., de akiknek ollyan állapotban vagyon elméjek. hogy az Isten felöl nem is gondolkodnak,?

F. Az ollyanok nem keresztényi modra házasodnak meg, elis távoztattyák. házasságoktol az Isten áldását. és a lakadalmok után nagy keserüségeket fognak meg kostolni. s. Chrys. hom. 4. 8. et 56. supr. genes.

K Mit kell. tselekedni. az esküveskor, és a lakadalomkor?

F Nagy buzgoságal kell kérni az Isten áldásat. a házasságokra, akik jelen vannak. azoknak is kel kérni az Isten kegyelmét. az ujházasokra.

K Miképpen kell tölteni a lakadalomnak napját?

F. Az ollyan szent nap, a mellyet meg nem kell szeplösitteni az ollyan rendeletlen vigasságokkal, a mellyek ellenkeznének a kereszténységgel.

K Nem szabadé az uj házasoknak alakadalmokon vigadni. el hiván attyafiokat, és jó akarojokat,?

F A mind szabad, mind illendö, a szent irásban láttyuk hogy akristus el ment alakadalomban., hanem tsak. a részegséget. tántzot, illetlen beszédeket kell ki rekeszteni a keresztényi lakadalmokbol. tób. 9. 10.

K Leheté még mast is jovallani az ujj házasoknak.?

F Jóbb tanátsot nem lehet nékik adni. mint a mellyet Raphael angyal. adott tóbiásnak. hogy a három elsö éttzakát. a meg türköztetésben tölttse ell, az anyaszent egy ház is azt jóvallya hogy az ujj házasok. leg aláb az elsö napon meg türköztessék magokot, de egyenlö akaratbol. tob. 8. 5. hebr. 13:4.


7. Articulus.
A házasoknak egy máshoz valo köteleségekröl.

K Miképpen kell a keresztényeknek magokat viselni a házaságban?

F Nagy okosággal., tisztességel. tisztaságal. és nem oktalan állat modgyára, valamint ahitetlenek akik az Istent nem üsmérik. és akik el hadgyák merülni magokat, minden rosz kivánságokban. tob. 9. 12. thes. 4. 3. 1 petr. 3. 1.

K A házasoknak egy máshoz valo köteleségek mitsoda?

F Azt meg lehet látni. a szent pál leveleiböl. 1. Cor. 7. ephes. 5. 23. szent péter. elsö leveléböl. Cap. 3. tobiásnak az egész könyvéböl, de ezeken kivül. is azt mondhatni. hogy az ö köteleségek a, hogy egymást szeressék., segittsék, egy másnak szenvedgyenek. békeségben éllyenek.

K Mellyek rend szerént. azok a fogyatkozások. a melyek fel háborittyák a békeséget aházaságban és a melyeket el kell kerülni a házasoknak.?

F. A mód nélkül valo nagy szeretet, a mely is annyira megyen. hogy a rosz kivánságokban, és a vétekben, egy másnak hizelkednek, azután. az egy más ellen valo gyanakodás., hüségtelenség, veszekedés, az egy másnak valo nem szenvedés.

K Miképpen kell a férfiaknak magokot viselni a feleségekhez?

F Szeretni kell öket, kegyeségel kell vélek bánni, jó példát kell nékik adni, kedv keresessel kell hozájok lenni., a dolgokat elöttök el ne titkollyák, annyiban, a mennyiben az okosság azt meg engedi., elne szenvedgyék azt. hogy a feleségek uralkodgyék rajtok, hanem mindenkor meg tarttsák a föséget.

K Miképpen kell az aszszonyoknak magokot viselni a férjekhez.?

F. Tisztellyék, és betsüllyék öket. nékiek engedelmeskedgyenek, ha szinte haragos természetüek volnának is. igyekezenek a jó erkölcsre vezetni urokot, jó példájokkal nyerjék meg öket az Istennek, békeséges türök legyenek, az urok joszágát meg kiméllyék.

K Miképpen kell az aszszonyoknak magokot ruházniok és ékesitteniek?

F Tisztességesen kell leni. kinek kinek a maga rendi szerént. magokot ne festtsék, a tzifraságokban ne bujálkodgyanak. mivel szent péter. tílttya az keresztény aszszonyoknak. a tzifra ruhát. és a köves öltözeteket 1. petr. 3. 2.

K Hát ha a férjék. tellyeségel. azt akarják hogy tzifrán járjanak. kellé abban engedelmeskedni nékiek?

F Igen is kell engedelmeskedni a férjeknek, de ollyan formán. hogy az ö tzifraságok ne ellenkezék. a szemérmetességel. se a magok rendékel., és hogy Esthert, azt a szent király nét kövessék, az az, hogy kedvek ellen visellyék a tzifraságot, és hogy ha az urok meg engedi, akor közönségeseb ruhában járjanak valamint keresztény aszszonyokhoz illik.

K Miképpen kell viselni magokat a házasoknak. midön valamely bajban vagy nyomoruságban esnek?

F. Még elöre kell azokot magokra várai., mivel azok. meg válhatatlanok a házasági rendtöl. de békeséges türésel kell azokot el venni, és az Istennek áldozni bünöknek botsánattyára. egy mást pedig segittsék. és vigasztallyák. a szenvedésben. 1 Cor. 7. 28.


8 Articulus.
A házasoknak gyermekekhez valo hivatallyokrol.

K Mivel tartoznak az atyák. és anyák gyermekeknek. mihent születnek.?

F 1. Azzal tartoznak. hogy halogatás nélkül meg kereszteltessék. 2. jó életü kereszt atyákot, és anyákot válaszanak, 3 magokkal ne hálassák. egy ágyban. esztendös. és egy napi koráig: 4. nagy vigyázassal legyenek reájok

K Mitsoda föképpen az anyak kötelessége a midön terhesek?

F 1. Hogy ugy vigyázanak magokra. és ugy meg kiméllyék magokot, hogy semmí ollyan veszedelemnek okai ne legyenek a melyért. idö elött kellene el szülni gyermekeket, 2. penitentzia tarto lélekben szenvedgyék. mind azokat a nyavalyákot és fájdalmakot, a melyeket szenvednek terhes voltokban. és szülésekben.

K Mit kell tselekedni az anyáknak. a gyermek ágyok után?

F Magoknak kell szoptatni gyermekeket. hogy ha lehet. valamint azok a szent aszszonyok tselekedtek a kikröl szól az irás. a szent atyák is mindenkor jovallották ezt a keresztény aszszonyoknak., de ha tellyeségel magok nem szoptathattyák. jó erkölcsü, és jó természetü dajkáknak adgyák., és mihent a meg lehet. magokat bé avattassák: 2 makab 7. 27. S. basil.. hom 21. s. Chrys. hom. supr. ps. 50.

K Mitsoda szándékal kell az aszszonyoknak a templomba menni hogy magokot bé avattassák?

F. 1. Hogy az Istennek hozzájok., és gyermekekhez valo kegyelmiért. hálákot adgyanak, 2. hogy az Istennek ajánlyák gyermekeket. kérvén hogy vegye gondviselése alá öket. 3. hogy bünöknek botsánattyát kérjék, 4. hogy gyermekek jol neveltetésére kegyelmet nyerhessenek.

K Mire kell vigyázni az Atyáknak, és anyáknak hogy keresztényi képpen nevelhessék. gyermekeket, gyermekségektöl fogvást, mind addig az ideig. amidön már egy kevessé nagyobbak.?

F 1. Idején kell öket a vallási dolgokhoz szoktatni. azokat szeretetni is kell vélek, 2. semmi roszra valo hajlandoságokat el nem kell szenvedniek., 3. semmit nem kell elöttek mondani, vagy tselekedni ollyat, a mi el fordithatná öket ajó erkölcstöl. 4. nem kell meg engedni hogy leány gyermekel. vagy rosz erkölcsü férfiu gyermekekel társalkodgyanak. 5. meg kell büntetni ha szó fogadatlanok, de harag nélkül. 6. ollyan mestert kell mellettek tartani. aki jó erkölcsü legyen., a ki avallást szeresse, kövesse. a midön pedig azt az idöt el érték, egyedül kell öket hálatni.

K Mivel tartoznak az atyák, és anyák. az ö fiokhoz a kik már agyermekségböl ki költenek?

F kegyeségel kell vélek bánni. és meg ne szomorittsák, és ha valami kedvetlenséget kell is hozájok mutatni. azt szeretettel tselekedgyék, idején gondolkodgyanak felölök. hogy miképpen helyheztessék ell öket az ö rendek szerént., ne eröltessék hajlandoságokot valamely rendnek választására, igyekezenek azon. hogy gyermekek az egyességben élyenek. egy másal. annak okáért. egyenlö szeretetet mutassanak hozájok.

K Mivel tartoznak az anyák a leányokhoz. akik már agyermekségböl ki költenek.?

F Az ö elméjeket nem kell nevelni ahejában valoságban. hogy tsak a tantzot, és a tzifraságot szeressék. nagyon kell reájok vigyázni. idején kell öket szoktatni a dolog szeretésre, hogy had tanulhassák meg idején. ajó gazda aszszonyoknak hivatallyát. szeretessék vélek az imádságot, ajó könyvek olvasását. és a szegényekel valo jó tételt. kegyeségel kel vélek bánni, okoságal inteni, nem kell hajlandoságokot eröltetni. vagy a házaságra, vagy az apátzaságra


9 Articulus.
A tselédes Gazdáknak. és Gazda aszszonyoknak tselédgyekhez
valo hivatallyokrol.

K Miképen kell a gazdáknak, és gazda aszszonyoknak magokot viselni atselédgyekhez?

F Ugy kell magokot tekénteni, hogy attyok., annyok., és gondviselöjök lévén tselédgyeknek, öket szeretni kell, mind lelki. s’ mind testi szükségekröl kell gondolkodniok. ezt aköteleséget pedig olly nagynak kell tartaniok. hogy azokrol az Isten még számot kér töllök. 1. tim. 5. 8. s. aug. serm. 51. de sanctis.

K Miképpen kell vigyázniok azö lelki szükségekre?

F. 1. Azon igyekezenek. hogy engedelmesek legyenek az Istennek. és az anyaszent egy háznak. 2. oktassák öket a vallásnak leg föveb részeire, és rendeknek hivatalyira, 3 hogy az Isteni szolgálatra a templomba el mennyenek, 4. azt nem kell el szenvedni hogy részegesek., esküvök, játékosok, vagy henyélök legyenek. 5. nékik jó példát adgyanak, 6. el kell botsátani az ollyanokat. kik magokot meg nem akarják jobbitani, ne hogy a többit el ronttsák, 7. mutassák kegyeségel magokat az ollyanokhoz kik keresztényi modra élnek, és hivatallyokot végben viszik., igen nagy társalkodásban ne legyenek vélek. mert a kevélyeké tenné.

K Miképpen kell vigyázniok testi szükségekre.?

F Fizetéseket szorgalmatoságal meg fizesék, és meg adgyák a miben szegödtek, a miben lehet segittsék öket, és házok népét. tisztességesen helyheztessék el mindenikét a maga rendi szerént, és jutalmaztassák meg szolgálattyokot.


10 Rész
Az Imadságrol. közönségesen.


Elsö Articulus.
Hogy mitsoda az imádság. és a, hány féle.

K Mitsoda az imádság?

F A léleknek az Istenhez valo fel emelkedése.

K Miképpen emellyük fel lelkünket az Istenhez?

F A mikor ötet dicsérjük, és imádgyuk, jó téteményiért hálákot adunk, kegyelmit kérjük, vagy a mikor néki ajánlyuk magunkot. jovainkot, tselédinket, szenvedésinket, ez igy lévén, ött féle imádság vagyon., imádás, ditséret, háláadás, kérés, és ajánlás.

K Hány féle képen lehet végben vinni az edgyikét ezen ött imádságnak.?

F Azt végben lehet vinni belsö vagy külsö képpen, közönségesen. vagy különösön, az, a belsö képpen valo imádság, a mely a szivnek belső részéböl származik. és a mely külsö képpen ki nem tettzik, ezt az imádságot elmében valo imádságnak nevezik, (oratio mentalis,) a külsö képpen valo imádság az, amely külsö képpen ki tettzik, a szozat által. ezt az imádságot nevezik szoval valo imádságnak (oratio vocalis). de azt meg kell tudni, hogy a szoval valo imádságnak, belsö képpen valonak is kell lenni, hogy jó legyen. nem tsak külsö képpen valonak., ugy hogy a sziv meg edgyezék a szájal. mert más képpen semmire valo volna, 1 reg. 1. 13. a közönségesen valo imádság a, midön a hivek edgyüt imádkoznak a templomban., a különösön valo pedig a, mikor valaki magánoson imádkozik.

K Mellyik imádság kedveseb Isten elött. aközönségesen valoé. vagy a magánoson valo.?

F Mindenik kedves Isten elött. tsak buzgo legyen. mindenikel tartozunk., de aközönségesen valo imádság hathatosab magában, mint a különösön valo., mert az anyaszent egy ház. edgyüt imádkozván, a hathatosab Isten elött, mint sem a különös embernek imádsága. mert akor a mint tertulliánus mondgya, mint egy, szent eröszakot vésznek az Istenen. a mely eröszak. ö elötte kedves, apolog. Cap. 39.

2. Mert akor a gyengék. és a buzgoság nélkül valok, részesülnek a buzgoknak imádságokban. 3. A kristus azt mondgya hogy a midön ketten vagy hárman öszve gyülnek az ö nevében. ö közöttök lészen., annál is inkáb közötte lészen az anyaszent egy háznak., midön edgyüt imádkozik.

K Mellyik az imádságok közöt legg tekélleteseb imádság.?

F Az amelyre maga akristus tanitot, a melyet mi Atyánknak nevezik, mivel ez az imádság magában foglallya rövideden mind azt. amit lehet kivánni, és kérni Istentöl.

K A közönségesen valo imádságok közöt. melyik a leg tekélletesebb?

F A. szent mise áldozattya. mert. 1. ez a szent áldozat, magában foglallya az imádást, ditséretet. háláadást, kérést, ajánlást. 2. mert akristust., akitöl minden kegyelem származik, abban az egész anyaszent egyház ajánlya.


2 Articulus
Az Imádságnak szükséges voltárol.

K. Honnan tudgyuk az imádságnak szükséges voltát?

F. A kristus parantsolattyábol, példájábol. és a mi magunk szükségeinkböl.

K Mit parantsol ez iránt akristus?

F Azt parantsollya hogy szüntelen imádkozunk.

K Hogy lehet szüntelen imádkozni?

F. Az imádság aszivnek kivánsága, hogy ha az a kivánság az Istenhez emel minket, és ha mindenkori, az imádság ugy szüntelen való., és betü szerént bé tölttyük a parantsolatot mondgya szent agoston. supr. ps. 37. n. 14.

Magyarázat.

A nem lehet hogy mindenkor térden allyon valaki, sem ahogy mindenkor ditsérje és kérje szájjal az Istent. sem hogy mindenkor belsö képpen az Isteni szeretetnek tselekedetit tegye. de mindenkor lehet az Istent szeretni. és kivánni az ö véle valo meg edgyesülést, hogy ha ezt igazán kivánnyuk., minden tselekedetinkben az Istent fogjuk tekénteni, és azok hellyesek is lésznek, mert ha az Isteni szeretet uralkodik szivünkben., ö érette munkálodunk, ha Istenröl akár nem gondolkodunk is. ez igy lévén., a mindenkorí imádság, az Istennel valo meg edgyesülésnek mindenkorí kivánása., és az Istent szüntelen valo szeretés., ez ollyon három féle dolog., amely tsak edgyet tészen, tehát, ezt a parantsolatot. hogy szüntelen imádkozunk, akor végben viszük mikor az Istent szerettyük. a mi imádságunk is akor meg szünik, amidön az Istenhez valo szeretetünk meg szünik. s. aug. epist 121. ad probam.

K Miért mondod azt, hogy a kristus példájábol meg láttyuk az imádságnak szükséges voltát?

F Mert a kristus, mind példa adásával, mind beszédével. arra akart minket tanitani., leg nagyob részit életének. az imádságban foglalta., egész éttzakakot abban töltötte, és midön valamely nagy dologhoz fogot., az imádságal készült ahoz, luk 6. 12. 9. 29.

K Miért mondod azt. hogy a magunk szükségéböl meg láthattyuk. az imádságnak, szükséges voltát?

F. Mert mi magunktol. semmi jót és hasznost nem tehetünk az üdveségre., tsak leg kiseb jó gondolatunk sem lehet., minden az Istentöl jö akristus által., és tsak az imádság által veszük a kristus kegyelmét. joan. 6. 66: 15. 5. 2 Cor. 3. 5.

K Nem veszüké az Isten kegyelmét a szenttségben is?

F. Igen is. de a szenttségek ki szolgáltatása., mindenkor imádságal vagyon., és tsak a mi magunk. vagy az anyaszent égy háznak imádságiért. veszük az Isten kegyelmét. a szenttségekben valo részesülésre, és igy, mindenkor tsak az imádságért veszük a kegyelmet.

Magyarázat.

A bizonyos, hogy az Isten tsak a könyörgésre adgya kegyelmét, minden kegyelemnek pedig kut feje a kristus, és hogy tisztán a maga irgalmasága vitte az Istent arra., minden kérés nélkül. hogy a kristust a földre küldgye, avétek után. de azt is akarta, hogy az emberek sokáig suhajtozanak az ö el jövetele után., hogy meg érezzék, reája valo szükségeket. és hogy minek elötte ötet el küldgye. addig sok ideig kérjék ötet, A kristus el jövén, az ö imádságának, és vérének érdeme által álittá fel anyaszent egy házát. és már most, hasznos, és üdveséges kegyelmét. tsak az nem adgya kegyelmét az üdveségre, ha nem tsak az anyaszent egy ház. kérésére, vagy azoknak kérésekre. kik annak tagjai. és mindenkor, a kristus vérének érdeme. tészi erdemesé imádságinkot.

K Hát az Istennek sok velünk valo jó téteménye, nem köteledzé minket az imádságra?

F Igen is kötelez, és mindenkori háláadásal tartozunk néki.

K Mellyek azok a jó tétemények, amellyekért háláadásal tartozunk az Istennek?

F Azok ajó tétemények, vagy közönségesek, vagy különösök, vagy szemely szerént valok.

A közönségesek azok, mellyek. az egész emberi nemzetet illetik, ugy mint a teremtés, a kristus halala. &c.

A különösök. azok. mellyek sokakot illetik, de nem mindnyájan az embereket, illyen a meg igazulásnak jó téteménye, a szenttségekben. és az Isten igéjében valo részesülés.

A személy szerént valok azok., a mely jó téteményeket vett kiki Istentöl, és veszen minden nap. tudni illik. hogy kereszténységben neveltettünk, hogy az ígazságot meg üsmértük, a vétket el hagytuk. az ideig tarto nyomoruságokot meg probáltuk, arosz kivánságnak végben viteliben akadályt találtunk,

Egy szoval semmink nintsen. a mit Istentöl nem vettük volna. hasonlo képpen ugy mind azt is ami üdveségünkre hasznos, hálákot kel hát adni néki mindenért, ötet imádni és ditsérni kell, néki ajánlani személyünket, és mindenünket, kérjük kegyelmét. hogy jora fordithassuk ajándékit, és minden idöben áldhassuk ötet.

K kiknek kell imádkozni?

F Mind azoknak. kik az okoságnak idejét el érték, mindennek kell munkálodni az üdveségre. apedig meg nem lehet az imádság nélkül.


3. Articulus
Hogy kinek kell könyörögni, és kiért.

K. Kinek kell könyörögni?

F Egyedül az Istennek, mint akitöl származik minden jó. és kegyelem, és a kristusnak., mint egyedül valo közben járónknak, lehet kérni a Boldogságos szüzet, az szent angyalokat, és a szenteket, hogy a kristus Jésusnak esedezenek érettünk. Conc. trid. sess. 25. de invocat sanctr.

K Tsak magunkért, kellé könyörögni?

F A felebaráti szeretet azt hoza magával, hogy másért is imádkozunk. Imádkozatok egymásért., hogy üdvezüllyetek, mert igen hasznos az igaznak buzgoságos könyörgése, mondgya szent jakab. 5. 16.

K Kiért kell imádkozni?

F. Minden emberekért, a pásztorokért, királyokért, fejdelmekért, birákért, atyánk fiaiért, jó akaroinkért, ellenséginkért. tselédinkért., az eretnekekért. hitetlenekért. 1 tim. 2. 1. colos.. 4. 3.

K Hasznos dologé a mások imádságiban ajánlani magunkot?

F Az ollyan szent dolog,. a melyet követték az ó testámentum béliek, az apostolok, és arégi hivek. 1.reg.7.8. judith. 8. 29. 31. 2. thess. 3. 1. 2. hebr. 13. 18.

K Mit kell kérni másoknak.?

F. Mind azokat valamit magunknak kell kérní, az örök életet. a lelki és testi jokat. a melyek arra vezethetnek.

K leheté a halottakért imádkozni?

F A szent irás azt mondgya. hogy igen jó és hasznos a halottakért imádkozni. az anyaszent egy ház ezt mindenkor követte. 2. makab. 12. 46.

K Mitsoda halottakért kell imádkozni.?

F Azokért kik purgátorumban lehetnek. mivel akik. meny országban vannak., azokért nem kell imádkozni, és az imádság, haszontalan valo akárhozattaknak,.


4. Articulus.
Hogy mitsoda készületben kell lenni annak aki imádkozik.

K Mitsoda készületben kell lenni, hogy az imádság hasznos légyen?

F. Hogy erre meg felelhessek. azt meg kell tudni, hogy az emberek négy féle állapotban lehetnek, mikor imádkoznak,

Elöször, a midön valaki akegyelemben vagyon, másodszor midön valaki halálos vétekben lévén. de azt el akarja hadni. harmadszor, midön valamely eretnek valoságal kivánnya keresni és meg üsmérni az igazságot, negyedszer, midön valaki szeretvén a vétket, azt el nem akarja hagyni. hanem azt gyakorollya. és aki minden nap vétket gyüjt a vétkekhez

Ez igy lévén. azt mondom. hogy azok kik az elsö három állapotban vannak. haszonal imádkoznak, de az utolsonak imádsága. haszontalan. és nem hogy az Isten haragját engesztelné., de sött még fel gerjeszti.

K Miért gerjeszti fel az Isten haragját az ollyannak imádsága., a ki nem akar penitentziát tartani.?

F. Mert az ollyannak imádsága két szinü, mivel tsufság kegyelmét kérni az Istennek ollyankor, a midön el nem akarják hagyni avétket. a melyel ötet ingerlik, mind azon által. arra kell vigyázni., hogy a meg történhetik, meg is történt. hogy egy ollyan bünös. aki avetket szereti, az Istent azon kéri, hogy ne szeresse többé azt a vétket; az ollyan pediglen aki még el nem akarja hadgyni vétkét, az Istent azon kéri hogy azt el hadgyhassa, és végig abban ne maradgyon., a midön tehát valamely bünös illyen szándékban imádkozik. az ö imádsága hasznos: noha, az illyen belsö indulat és akarat; héjános, és gyenge legyen is. de a kegyelemtöl jö, a mely, lassanként a meg térésre vezeti abünöst, nem kell azért tehát., hogy az Istent, az imádságal valo meg bántásnak félelme, bennek el nyomja a kegyelemnek ezt a kis sengéjét., melynek kezdete ámbár igen kitsiny legyen is., de végtire a meg térésre vezetheti öket. Ez igy lévén, a bünös, aki alázatosságal, és bünéhez valamely gyülölségel imádkozik, annak imádsága hasznos., ha szinte imádsága. egyébre nem használna is., hanem hogy észire adgya neki nyomoruságos állapottyát, de az ollyan bünös a ki alázatoság, és töredelmeség nélkül, vagy valamely kis jó. szándék nélkül, az Isten eleiben mér menni, ki nem veszi észre, hogy az illyen bünös még imádságával is ingerli az Istent., hát mennyi sok számtalan bünösök tselekesznek ekképpen minden nap, akik tsak szokásbol imádkoznak Istennek. de a szivek másut vagyon.


5. Articulus.
Hogy mit kell kerni Istentöl.

K Mitsoda dolgokat kell kérni Istentöl?

F Mind azt ami hellyes, és igazságos.

K. Egy formában kellé kérni mind azt. amit az Istentöl kérünk?

F. ollyan állapotok lehetnek, a mellyeket tellyeségel kell kérni, ollyanok is vannak. a mellyeket bizonyos ók alat kel kérni.

K Mellyek azok, a mellyeket tellyeségel kell kérni.?

F. Az örök életet. és mind azt, a mí arra viszen. ugy mint a bünnek botsánattyát, a jó erkölcsöket, az Isten, és az anyaszent egy ház. parantsolatinak meg üsmérésére, és végben vitelére valo kegyelmet. és a mi rendünk köteleségének meg üsmérését.

K Mellyek azok. a dolgok a miket bizonyos ók alat kell kérni.?

F Mind azokat, amelyek az Isten országában vezethetnek. de amellyek nem szükségesek az üdveségre. tellyeségel:

K Mitsoda ók alat kell kérni az Istentöl azokat a dolgokat?

F Ollyan formán kell azokat kérni, és kivánni, hogy az Isten ugy adgya azokat meg, ha láttya. hogy üdveségünkre szolgálnak

K Miért kell. sok állapotokot illyen formán kérni Istentöl?

F Mert a mi nem szolgál üdveségünkre, anékünk ártalmas, azt pedig igasságal. senem kérhettyük, senem kivánhattyuk a mi ártalmas.

K Mellyek azok. amik minket. mind az Istenhez vezethetnek, mind tölle el is távoztathatnak.?

F. Mind egészen a világi dolgok., mind a, valamit testí jonak, és haszonnak neveznek, ugy mint, valamely hivatalban lenni inkáb, mint sem másban. bizonyos személyel inkáb lenni egy szövettségben, hogy sem másal. tudni, vagy nem tudni bizonyos dolgokot, egy szoval. a mi edgyet jóvá tehet, az el vesztheti a másikát, az illyen allapotokat tehát, tsak annyiban kell kérni. amennyiben az Isten láttya. hogy az üdveségre szükségesek.


6 Articulus.
Az Imádságnak formájárol.

K A midön kérésünk hellyes. mi formában kell kérni hogy meg halgatathassunk?

F 1. A kristus nevében kell kérni, 2. lélekben és igazságban. 3. alázatoságal. és töredelmeségel. 4. figyelmetességel. 5. bizodalomal. 6. gyakorlatoságal.

A kristus nevében.

K Miképpen kell kérni akristus nevében?

F Az ö érdemei által. az ö véle valo meg egyesülést, és amí szükséges az üdveséghez. mert ha valami mast kérünk az Istentöl. ha az ö nevét emlegetnök is, denem kérnénk az ö nevében, mondgya szent agoston tract. 102. sup. s. joan.

K Miért kell a kristus nevében kérni?

F. Mert nintsen más név. a melyben lehessen üdvezülni, nintsen is más közben járonk. tsak a kristus, és tsak ö általa mehetünk az Istenhez. act. 4. 12. 1 tim. 2. 5.

K Midön az anyaszent egy ház. a szenteknek esedezik, a kristus nevében imádkoziké akkor?

F. Igen is. mert az által nem akar egyebet, hanem hogy a szentek velünk edgyüt meg nyerjék a kristus által azt, amit kérünk, mivel a szentek, ugy valamint mi, tsak a kristus által mehetnek az Istenhez. Conc. trid. sess. 25. de invocat sanctr.

K Mikor az Istent ditsérik. imádgyák, néki hálákot adnak., néki holmit ajánlanak, a kristus nevében kellé mind azt tselekedni?

F Igen is. mert mind ezek ollyan valoságos könyörgések, a melyek által. a lélek az Istenhez emelkedik, de mi tsak a krístus által emelhettyük magunkot az Istenhez. tsak egyedül. ö altala is mehetünk hozája.

Lélekben, és ígazságban.

K Hogy kell lélekben és ígazságban kérni?

F Egész szivböl kell imádkozni, és ohajtani valoságal hogy meg halgattassunk.

K. Miért kell lélekben, és igazságban imadkozni?

F. Mert az Isten lélek, és igazság. és azt akarja hogy a kik ötet imádgyák, lélekben, és ígazságban imádgyák. a kik másképpen tselekesznek. a sidokot. és a hipocritákot követik. joan. 4. 23. matth. 6. 5.

Alázatosságal. és töredelmeségel.

K Hogy kell, alázatoságal. és töredelmeségel kérni?

F Ugy hogy fohászkodo töredelmes szivel kell kérni, meg tekintvén nyomoruságinkot., szükséginket,, gyengeséginket, és meg alázván magunkot, vétkeinknek sulyos terhe alat.

figyelmeteségel.

K Hogy kell figyelmetességel imádkozni?

F. Ugy hogy arra figyelmezni kel hogy mit kérünk, és kinek beszéllünk.

K A figyelmetesség nélkül valo imádság haszontalané?

F Hogy ha szán szándékal nem fígyelmezünk. az imádságra. akkor haszontalan valo. de ha nem szán szándékal vagyon, az Isten az mi gyengeséginket meg tekénti. és imádságinkot meg halgattya.

K Miképpen kell tselekedni, hogy figyelmetes lehessen valaki az imádságban.

F Még az imádság elött. kell ahoz készitteni lelkét, hogy ne láttassék. kisérteni az Istent. eccli. 18. 32.

K Miért kisértené azzal az Istent, ha az imadsághoz nem járul készülettel?

F Mert az Istent kisértik akkor. a mikor azt el nem kerülik hogy ötet meg ne bánttsák, az Isten ellen vétkeznek pedíg akor, mikor szánszándékal nem figyelmeznek az imádságra, az imádság pedig nem lehet figyelmetes. hogy ha ahoz nem készülnek.

K Az ollyan keresztények. a kiknek elméjek tele vagyon világi dolgokal. nem imádkozhatnak tehát ugy amint kell.?

F Igen is nem., valamég nem kezdik érezni nyomoruságokat, a világot el nem akarják hadgyni. és az Istenhez nem kaptsollyák magokat, ezen szándék nélkül. az imádság semmire valo. és gyakorta vétkes.

Bizodalommal.

K Hogy kell bizodalommal imádkozni?

F. Ugy hogy az imádság hittel legyen, erös bizodalommal, hogy az Isten minket meg halgathat., nékünk irgalmaságal lehet. és erös reménségel., hogy azt akarja is.

K Mitsoda ók viszen minket arra, hogy az Istent bizodalommal kérjük?

F Ezek az okok. 1. hogy az Isten meg adhattya kérésünket. minket meg gyogyithat., akár mely nagy légyen. a mi lelki, vagy testi nyavalyánk. 2 hogy tsak egyedül az Isten tehet a mi szükségeinkröl., ö is gyogyithattya meg gyengeségeinket. és ezt a kegyelmet tsak azzal tselekeszi, a ki ötet kéri. 3. hogy akár mely nagyok legyenek vétkeink, de azokért kéttségben nem kell esnünk. mert az Isten hatalma azoknál. még nagyóbb. 4. hogy azt meg igérte, hogy kérésünket meg adgya. ha ugy kérjük a mint kell, 5. hogy a mi üdvezitönk, minket segit. nékünk közben járonk, és szószóllónk. 6. hogy sok számu hozánk hasonlo bünösök. meg halgatattak, és irgalmaságot nyertenek. 7. hogy a szent lélek könyörög mi bennünk, és hogy annak a szenttséges léleknek könyörgése. mindenkor meg halgattatik. rom. 8. 26. 27.

Gyakorlatosságal.

K Mitsoda a gyakorlatosságal valo imádság?

F A hogy mindenkor kell imádkozni. soha felben nem kell hadgyni.

K Miért kell mindenkor imádkoznunk?

F 1. Azért, mert a kristus parancsollya. 2. mert a minden napi szükségeinkért. az Istennek segittsége. mindenkor szükséges. 3. mert az Isten sokszor azért nem halgat meg minket. hogy a kérésben. álhatatosak, és gyakorlatosak legyünk.

K Az Isten miért halogattya. meg halgatni kérésünket?

F 1. Azért, hogy meg probállya hitünket, és bizodalmunkat. 2. hogy meg büntesse lágyságinkot, és buzgotalan imádságinkot, mivel az Isten a buzgo. és áitatos imádságot halgattya meg, 3. hogy jobban meg üsmértetvén velünk. nyomoruságinkot, gyengeséginket, szükségeinket, az által minket alázatosabbaká., és vigyázobbaká tegyen. s. aug. tract. 102. sup. s. joan.

K A mi imádsagink ollyanoké. a mitsodásoknak kell lenni. hogy ha semmit ollyat nem kérünk. a mi ne légyen igasságos, és hogy ha a fellyeb emlitet hat féle készülettel imádkozunk?

F Igen is. mert akor bizodalommal remélhettyük. hogy meg halgattatunk. de vagyon még valami hátra, amit az imádsághoz kell tenni. ugy mint. a böjtöt, az alamisnát.


7. Articulus.
Hogy miképpen halgattya meg az Isten az imádkozokot..

K Az Isten meg halgattyaé mindenkor azokat akik ollyan forman kérik, a mint ide fellyeb meg mondottuk,?

F. Igen is de nem mindenkor halgattya meg ollyan formában a mint kérik, az az, hogy az Isten meg adgya azt. ami az üdveséget, és a jó erkölcsökben valo elömenetelt illeti, de némelykor bizonyos kérésinket meg nem halgattya, noha azok jók legyenek is. oka a, hogy az Isten minket szeretvén, jobban tudgya mi nálunknál., hogy nékünk mi hasznos, és szükséges, ha valamit meg nem enged; az, azö joságátol vagyon. ha pedig más uton akar minket vezérelni az üdveségre, nem azon a melyet mi választunk, azt irgalmaságábol tselekeszi. s. aug. tract. 78. supr. s. joan

K Az Isten nem halgattyaé meg a bünösök kérését. a mit tölle kérnek rosz kivánságal.?

F Sokszor történik hogy az Isten a hamisakot, sziveknek kivánsági ala adgya. és hozzájok valo haragját meg mutattya abban., hogy meg adgya a mit kernek., valamint hogy irgalmasságábol nem adgya sokszor azt meg amit tölle kérnek, hogy ha amit tölle kérünk, az ártana az üdvességnek., ha az Isten azt meg adná. a rettentö jele volna az ö igasságának, és haragjának, ha pedig meg nem adgya. attyai joságának jele a, ebböl azt kell ki hozni, hogy midön az Isten ez életben ostoroz. nem hogy azért, zugolodni vagy panaszolkodni kellene. hanem még meg kell néki köszönni. és azt kell kivánni, hogy tsak azt a kérésünket halgassa meg, a mellyikét láttya, hogy az üdveségre szolgálhat.


8. Articulus.
Hogy mitsoda formában kell lenni a testnek az imádságkor.

K Hogy az imádság jó legyen a testnek mitsoda formában kell lenni.?

F Külömböztessük meg elöbször a közönséges imádságot a különösön valo imádságtol., a mi aközönséges imádságot illeti, jobban nem tselekedhetünk., mint ha a Clericusokhoz szabjuk magunkot. a mi akülönösön valo imádságot tekenti, az iránt nintsen semmi szabot rend. hogy mitsoda formában legyen atest., de akár mitsoda formában legyen atest az imádságkor; tsak a lélek.emelkedgyék az Istenhez buzgoságal. az ímádság jó. s. aug libr. 2. ad simplicia. qu. 4. mind azon által igen jó szent pál modgyára térden imádkozni. eph. 3. 14. a husvéti napokban: és a Vasárnapokon, az anyaszent egyház. szándéka a, hogy fent álva imádkozanak. igen jó némelykor le borulva imádkozni. valamint akristus. tselekedet. matth. 26. 39. ülve is lehet imádkozni. mint illyés. 3 reg. 18. 42. az imádságkor fel lehet emelni kezeinket. és szemeinket. valamint mojses, David, és a kristus. exod. 17. 11. ps. 120. 1. joan. 16. 1. lehet nap kelet felé fordulni az imádságkor; valamint tselekedtenek az elsö keresztények., követvén az apostolokot. tertull. apolog. Cap. 16. s. basil. libr. de spirit. sanct Cap. 27. az is igen jó szokás,, a templom felé fordulni az imádságkor. ahol az oltári szenttség vagyon Ez az egy nehány féle formában lévö imádság mind jó. tsak a lélek, imádkozék. és arra vigyázzunk, hogy leg inkáb. belsö képpen gerjeszük fel magunkban a buzgoságot, a mely nélkül az imádság nem tettzhetnék az Istennek.

K Az anyaszent egyház. miért imádkozik. vasárnapokon és a husveti napokon fent álva?

F A kristus fel támadásának emlékezetire

K Az elsö keresztények miért fordultak nap kelet felé. mikor imádkoztanak?

F Meg akarták az által mutatni, hogy eföldön ugy voltanak mint szarándokok. és mint szám kivetésnek helyén, és hogy tsak a kristust suhajtották., a kit is nap keletnek nevezi az irás. és aki nap kelet felé fordula menyben menetelekor. a mint tanittya atraditio. s. joan. damas. libr. 4. de fide orthodox. cap.18.

K Nem kellé ez iránt valami viszá élést el kerülni?

F. Igen is, mert a viszszá valo élés volna. hogy ha tsak a külsöre vigyáznának, és el mulatnák belsö képpen alelkit. akoron ugy imádkoznának valamint a sidok, de hogy ebben ne essék valaki. azt kell meg tudni, hogy az Isten leg inkább. a szivünket kivánnya. azt is akarja, hogy lélekben, és igazságban szolgállyuk, a testnek, térden, vagy le borulva valo létele, tsak annyiban hasznos. a mennyiben külsö képpen jelenti a szivnek buzgoságát, mert a nélkül a többi tsak kép mutatás. mely azIstent meg bánttya, a mint e ki tettzik az irásbol. Isai. 1. 15. annál is inkáb meg bánttyák tehát az Istent a midön a templomban. illetlenül viselik magokat., mint ha tsak azért mennének oda, hogy meg bánttsák, és nem azért, hogy könyörögjenek.


9 Articulus.
Az imádságnak helyéröl. és a templomhoz valo tiszteletröl.

K Mitsoda helyen kell imádkozni?

F. 1. Minden féle helyen végben kell vinni. a minden korí imádságra valo parantsolatot., mert akár hol legyünk, de az Istent szeretni kell. hozája kell fohászkodni, és kivánni kell. a véle valo meg edgyezést. 2. a közönségesen valo imádságnak a templom a helye, 3. a különösön valo imádság mindenüt meg lehet. mert akár hol legyünk, de a szivünket. gyakorta kell az Istenhez emelni., a mi pedig a különös imádságot illeti. az iránt jó holmire vigyázni.

K Mire kell vigyázni?

F 1. különösön valo helyt kell arra választani, ahol az emberek ne lássák, és a hol nagyob figyelmetességel és szabadságal lehessen imádkozni. 2. igen jó magánoson el menni a templomban, a kristusnak jelen valo léte. meg ujjittya bennünk ahitet. azon kivül is. a templom, az imádságnak. szenteltetet helye, 3. mikor a templomban imádkoznak, igen jó tiszteletnek ókáért, távul állani az oltártol., a publicanus példájára fö képen a ki igen vétkesnek érzi magát.

K Vagyoné még valami más is. a mi atemplomhoz valo tiszteletet illeti.?

F Vagyon. 1. mert szent pál azt akarja. hogy az aszszonyok bé fedet orczával mennyenek a templomban; mely igen távul vannak attol hogy engedelmeskedgyenek ennek a parancsolatnak. a midön arra a szent helyre tsak azért mennek, hogy nagyob ékességel. és tzifra öltözetekel láthassák öket mindenek, 2. nagy tisztelettel és példa adásal kell ót lenni, 3. ót nem kell beszélgetni. hanem nagy tsendeségben lenni. 4. azt szeretni kell, hogy az Isten háza. tisztességesen legyen, és azt fel kell ékesitteni amennyiben lehet. 5 ha valaki valamely öltözetet, vagy ezüst mivet ád atemplomnak. nem kell arra se fel varratni, se fel mettzetni atzimerét. mert az ellenkeznék. a keresztényi alázatossággal.


11 RÉSZ
Az Elmével valo imádságrol.


Elsö Articulus
Hogy mi légyen az elmével valo imádság.

K Mitsoda az elmével valo imádság?

F Ez ollyan könyörgés a mely nem külsö, hanem a szivben megyen végben.

K Az illyen imádság hasznosé?

F Igen jó és hasznos, erröl példát látunk a samuel annyában. 1. reg. 1.

K Ez az imádság nehezebbé mint sem a szoval valo imádság?

F Nem, mivel nem nehezeb belsö képpen könyörgeni Istennek.. hogy sem szoval,

K Ez az imádság olly szükségesé, mint a szoval valo imádság.?

F Még szükségeseb., mivel szollás nélkül is lehet imádkozni. mert nem a szollásban áll az imádság hogy ha tsak a sziv meg nem edgyezik a szoval., tehát a belsö képpen valo imádság szükségesebb.

K Miért tekéntik tehát, rend szerént, az elmével valo imádságot. ollyan formán, mint a mely mindentöl meg nem lehet?

F Azert, mert nem jól. és nem igazán gondolkodnak az elmével valo imádságrol, és azt, mind más féle képpen képzelik, mint sem a mint vagyon., azért, mert az elmével valo imádságot, a nagy okoskodásban. és a mély elmével valo gondolatokban tarttyák, és azt gondollyák. hogy azok, kik oly mélyen nem gondolkodhatnak, az elmével valo imádságra sem alkalmatosak,

K Miért mondod azt hogy nem igazán gondolkodnak.? arol?

F Azért. mert az imádság nem az okoskodásban áll, hanem a szivnek, az Istenhez valo indulattyában, ez igy lévén, tsak a mi szivünk, az Istenhez emelkedgyék, valoságal, az imádság jó, és hathatos, ámbár, az elme. ne légyen is alkalmatos a mély, és bölcs gondolatokra.

K Mitsoda hát. az igazán valo módgya az elmével valo imádságnak.?

F Az imádság jó, akár, szoval, akar belsö képpen legyen. tsak a sziv az Istenhez emelkedgyék, tsak nyomoruságinkot meg érezzük, tsak büneinket meg bánván. azokrol kivánnyunk valoságos penitentziát tartani, tsak életünket meg jobbitván, kivánnyunk munkálodni az üdveségért. erre tölle kegyelmet is kérjünk, tsak neki mindenekért hálákot adgyunk, tsak néki ajánlván, egész életünkben tett tselekedetinket, néki fel áldozuk, minden rosz hajlandoságinkot, a mellyek ellenkeznek. törvényével.

K Hogy mind ezek végben mehessenek. nem hasznosé hogy az imádságban. a szent gondolatokban foglalatoskodgyunk?

F Azok a szent gondolatok. nem tsak hasznosok, de még szükségesek, mivel a mi szivünk, és akaratunk, tsak a meg üsmert jóra hajol., azért., hogy magunkban fel gerjeszthessük. a vétekért valo töredelmeséget. a valoságnak. és az igasságnak szeretetit, és az Isten jó téteményiért valo háláadást. igen szükséges meg üsmérni vétkeinket, a valoságot., az ígasságot. és az Istennek jó téteményeit. gondolkodní kell tehát mind ezekröl.

K Azt mondád ide fellyeb. hogy az imádság nem áll. se a gondolatbol. se az okoskodásbol. most pedig azt mondod. hogy az imádsághoz szükséges a gondolat. nem ellenkezelé magaddal.

F. Ítt semmi ellenkezöt nem látok, mert az imádság a szivnek, az Istenhez valo indulattyában áll, azt az indulatot benne a gondolatok gerjesztik fel., de azok a gondolatok. nem a szivnek indulati., kell tehát gondolkodni. de a hoz még több is kell. mert a még nem volna imádság, hanem még. azokhoz az áitatos gondolatokhoz kell foglalni a szivnek töredelmeségit, és suhajtásit is.

K Tehát az igaz. hogy azok. kik igy nem gondolkodhatnak, elégtelenek az elmével valo imádságra.?

F. Az igaz, de azt is meg kell vallani, hogy azok kík az okosságnak idejét el érték, elegségesek az illyen gondolatokra. ez igy lévén. mindentöl meg lehet az elmével valo imádság., példának okáért. egy bünös, töredelmeségel lévén, az Istentöl büneinek botsánattyát kéri, a töredelmeség pedig, a mint már. meg mondottuk másut, nem egyéb, hanem, hogy szánnyuk, és bánnyuk, hogy az Istent meg bántottuk, és magunkban fel teszük. a magunk meg jóbbitását, de hogy illyen szándékban lehesen valaki, azt kell tudni. hogy miket kiván az Isten töllünk, és mellyek azok adolgok. melyek ötet meg bánttyák, meg kell visgálni, ha estünké azokba., azután meg kell nézni, hogy mitsoda okok vittek minket azoknak tselekedetire, mi modon lehet el kerülni. avétekre vivö alkalmatoságokat., de elsöben meg kell tudni, mellyek azok az alkalmatosságok. ezt hivják gondolkodásnak. és elmélkedésnek. tehát az igaz, hogy szükséges az imádsághoz az elmélkedés. és a gondolkodás. kitsoda, azért, a kí alkalmatos lévén a vétekre, nem volna elégséges az illyen gondolkodásra., ki ki igy gondolkodik. mikor agyonásra mégyen.

K Miért hát, hogy az elmével valo imádságot. oly nagy, és nehéz dolognak tarttyák?

F. Azért mert, az emberek. tsak a szón ütköznek meg, nem. visgallyák meg annak értelmét, tsak a magok elméjeket és hajlandoságokot követik, és el távoznak attol, a mit a szó tészen:


2 Articulus
Az elmelkedésröl. annak szükséges, és könnyü voltárol.

K Mitsoda az elmélkedés?

F Az elmelkedés a, midön az elme valamiben foglalatoskodik, és arrol gondolkodik, a midön valaki valamely tiszttséget akar meg nyerni, vagy valamely hivatalban akar menni., elöre elmélkedik azokrol. és jól meg visgállya uttyát, modgyát, hogy szándékát végben vihesse.

K szükségesé az Isten törvényéröl elmélkedni?

F Igen szükséges., ezt igen jovallya az irás., és a szent atyák. deutr. 6. 7. s. ambr. supr. Cain. et abel. s. aug. libr. 11 de Conf. Cap.2.

K Mitsoda idöben kell elmélkedni az Isten törvényéröl?

F. Az irás azt tanittya hogy mind éjjel, mind napal. deutr. 6. ps. 1. 2.

K De meg leheté a, hogy az Isten törvényéröl. elmélkedgyék mindenkor valaki?

F A mindenkor nem lehet. nem is azt kivánnya az Isten azzal, midön azt mondgya., hogy éjjel napal kell elmélkedni törvényéröl, annak értelme a, hogy mindenkor atörvény szerént kell tselekedni, és a sziv tellyes légyen atörvényel. ugy hogy mindenkor a légyen kalauzunk., kell tehát nékünk gyakorta arrol gondolkodnunk. hogy mit parancsol az Isten nékünk.

K Mitsoda idö leg alkalmatosab az elmélkedésre?

F A reggeli idö, valamint dávid tselekedet, azért, hogy a napot. a törvény szerént tölthessük, estve pedig, azért, hogy meg visgállyuk, miben vétettünk. atörvény ellen. ps. 5. 5.

K Azok. kik nem tudnak olvasni. elmélkedhetneké az Isten törvényéröl.

F. Igen is. és kell is elmélkedniek, gondolkodván azokrol az igazságokrol a melyekre az Isten tanittya öket, akor, amidön a szent irást hallyák olvasni, a midön a pasztorok intésit, és oktatásit halgattyák, vagy pedig avilági sok féle változások iránt. az illyen dolgokrol. lehet elmélkedni atudatlanoknak is.

K Miröl kell leg inkáb, és leg gyakrabban elmélkedni?

F A halálrol, az itéletröl, a pokolrol., aparadicsomrol., a vétekröl, az Isten parantsolatirol. az évangyeliumi tanitásokrol. a magunk rendinek hivatallyárol, de arra kell vigyázni hogy az elmélkedés ne légyen gyümölcstelen. hanem visgállyuk meg szivünket az ígazság szerént. a melyet olvasunk vagy hallunk. szánakodgyunk, a magunk meg romlásán, gyengeségén, és nyomoruságán, kérjük az Istennek segittségét, tegyük fel magunkban a meg térést, vígyázzunk magunkra. ezt nevezik elmével valo imádságnak:

K Tartoziké minden keresztény, ekképpen könyörögni?

F Meg láttzik abbol amit eddig mondottunk, hogy minden tartozik, de még ezt világosabban is meg mutathatom, mint hogy mindennek kell tudni az Isten törvényét, mindennek is kell meg visgálni, életét azon törvényröl,, keseregni kell a vétkekért, amelyekel azt meg szegik, azokrol botsánatot kell kérni Istentöl, a maga meg jobbittást, fel kell tenni, és azt végben kell vinni, a ki eszerént tselekeszik. az imádkozik, és elmélkedik.

K Nehézé az illyen könyörgés?

F. Annak aki üdvezülni akar, és aki meg akar edgyesülni az Istennel. éppen nem nehéz. hanem annak nehéz. aki mindenkor feslet életet akar élni, és aki szivének rosz indulattyára valo nézve, soha ugy nem könyörög a mint kivántatik, mert nem gondolkodik, se az Istentöl, se magárol, valojában.


12. RÉSZ
A Szoval valo Imádságrol.. közönségesen.

K. A szoval valo imádság hasznosé?

F Meg láthattyuk. abbol nagy hasznát, tsak nézzük meg a soltárokot. az énekeket, az anyaszent egy ház könyörgéseit, szent pál arra int, hogy szoval kérjük az Istent. és énekellyünk ditséreteket az urnak. ephes. 5. 9. Colos. 3. 16.

K A szoval valo imádság szükségesé.?

F Igen is, valamint szivel, ugy szájjal is kell könyörögni. el kell mondanunk az imádságot. melyet az ur hagyot nékünk. a templomban. apappal edgyüt imádkozni kell. és énekelni az Isteni ditséreteket,. mind ezekböl ki tettzik. a szoval valo imádságnak szükséges volta

K Hasznosé mind azoknak imádságok., a kik szoval imádkoznak.

F. Nem, mert tsak azoknak hasznos imádságok. akik bizonyos modal imádkoznak. a mint már meg mondottuk., ugy mint 1 a kristus nevében, 2 lélekben, és igazságban. 3 alázatoságal. töredelmeségel. 4 figyelmetességel. 5 bizodalommal. 6 és alhatatosságal.

K Hasznosé azokat az ímádságokat mondani, mellyek a könyvekben találtatnak.?

F Igen is, de legg hasznosab imádságok, a Mi atyánk, a soltárok, és az anyaszent egy ház imádságai., vannak még, más sok szép imádságos könyvekis.

K Nem leheté viszá élni, az illyen könyvekben lévö imádságoknak mondásával?

F Igen is. mivel a leg szenteb állapottal is lehet viszá élni, ebben áll azért a viszá élés. a melyben gyakorta esnek. 1. mert tsak szájal. mondgyák az imádságot. nem figyelmezvén arra, a mit mondanak. 2. azt tarttyák. hogy elegendö. akönyvböl el mondani az Isteni szeretetnek., a töredelmeségnek. hálá adásnak tselekedetit. 3. azt gondollyák. hogy a hoszu imádság inkáb meg halgattatik., a kristus ezt nem igy mondgya. matth. 6. 7.

K Mit kell tselekedni, hogy ne essünk az illyen fogyatkozásban?

F Szükséges 1. hogy a sziv meg egyezék a szájal., 2. azon legyünk hogy az akaratunk is éreze azokot a cselekedeteket. a mellyeket mondunk az imádságban., és azt ne gondollyuk. hogy azok a tselekedetek. a szivünkben volnának, mert az imádságban azt olvassuk. te benned hiszek uram, te benned reménlek, és tegedet szeretlek, hanem kérjük az urat. hogy ólttsa maga szivünkben, ezeket a tselekedeteket. 3. akár hoszu imádságokot mondgyunk. akár rövideket, de azt el hitessük magunkal, hogy tsak annyiban halgattatunk meg, a menyiben. buzgoságal. és hittel imádkozunk, és nem annyiban. amennyiben. hoszu vagy rövid az imádság. mellyet mondunk.

K Mitsoda nyelven kell imádkozni.?

F A különösön valo imádság, hasznosab. amidön értik amit mondanak, mert akor szent pal szerént. az elme meg egyezik a szivel, és a nyelvel., de ha nem értik, a nyelv, és a sziv könyörög, de az elme arra figyelmezhet. a közönségesen valo imadságokban pedig. ahoz a nyelvhez szabjuk magunkot. a melyen. az anyaszent egy ház imádkozik. ennek az okát. meg mondgyuk ezután. és meg mutattyuk, hogy abban a közönséges anyaszent egy ház. meg egyezik a szent pál tanitásával. 1 Cor. 14. 14. 15.


13 RÉSZ
Az Urnak Imádságaról.


Elsö Articulus.
Ennek az imádságnak Magyarázattya

K Mellyik aleg fövebb. és leg tekélleteseb a szoval valo imádságok közöt?

F Az urnak imádsága, tudni illik, A mi Atyánk, neveztetik eképen, mert a kristus adta maga ezt nékünk, ez az Isteni imádság, magában foglallya rövideden mind azt, a mit kell kérnünk, és mitsoda rendel kell azt kérnünk, hét féle kérésböl áll, Mi Atyánk. ki vagy a menyekben., elsö kérés. szenteltessék meg ate neved. 2. jöjjön el ate országod. 3. legyen meg ate akaratod, miképpen menyben. azonképen itt aföldön is, 4. a mi minden napi kenyerünket ad meg mi nékünk ma, 5. botsásd meg mi nékünk ami vétkeinket, mi képpen mi is meg botsátunk azoknak. akik mi ellenünk vétettenek. 6. és ne vígy minket a kisértetben. 7. de szabadits meg minket a gonosztol, Amen.

K Mikor kell ezt az imádságot el mondani?

F Minden nap. mivel az, aminden napi vétek ellen valo orvoság, mondgya szent Agoston serm. 119 de temp.

K Miért hijuk mi Atyánknak az Istent. ezen imádság kezdetin?

F. Hogy irgalmaságát vehessük, fiainak mondván magunkat, és hogy nagyob bizodalomal kérhesük, ötet. s. Cypr. de orati. domínica.

K Miért mondgyuk Mi Atyánk, és nem Én Atyám?

F Hogy meg mutassuk az által. hogy a mit kérünk, nem tsak magunknak kérjük. hanem az egész keresztényeknek, a kik is a mi atyánkfiai, és hogy az egész anyaszent egy ház nevében kérjük. s. Cypr, de ora dom. akinek mi tagjai vagyunk

K Miért mondgyuk utánna ezeket a szokot. ki vagy a menyekben. holot az Isten mindenüt vagyon?

F 1. Azért, mért az égg leg fövebb része lévén a világnak. az Isten ót nyilatkoztattya ki nagyob fényeséggel az ö ditsöségét. és tekélleteségeit. 2. azért, hogy nagyob buzgoságal kivánnyuk azt a ditsöséges helyt. a mi szenttséges Atyánknak lako helyét.


2 Articulus
A Mi Atyánkban lévö kéréseknek magyarázattya.

Elsö kérés.

K Midön azt mondgyuk. szenteltessék meg ate Neved. ez altal, azt akarjuké kérni hogy az Isten neve még nagyob szenttségü legyen.?

Nem, mert az Istenben. a szenttség. és a tekélletesség; ki mondhatatlan nagyságal vagyon. hanem azt kérjük., hogy az ö neve meg üsmértessék. tiszteltessék. és szolgáltassék. mi általunk. és minden emberek által,. valamint az égben.

Ezekböl a következik, hogy azt kérjük az Istentöl, 1. hogy a hitetlenek meg térjenek, 2 hogy az eretnekségek el töröltessenek, és hogy azok, akik az anyaszent egy háztol el távoztanak., az igazságot meg üsmervén. viszszá térjenek, 3. hogy mind azok a vétkek, a melyekel meg kissebbittik az emberek az Istennek szent Nevét. tellyeségel ki irtassanak, 4. hogy minden bünös, valoságos penitentziát tarttson. 5. hogy minden emberek a jó erkölttsökben foglalatoskodgyanak. 6. hogy mi, és minden a keresztények., a tekélletességben elö mennyenek, és abban végig meg maradgyanak. s. Cypr. de orat. domi.

K Miböl veszi eredetét. ez a kérés?

F Az Isteni szeretetböl. a magunkhoz valo helyes szeretetböl. és afelebaráti szeretetböl,

K A szeretet miben eredete ennek a kérésnek?

F Abban. 1. amidön az Istent szerettyük, azt kivánnyuk hogy ö meg üsmértessék. szolgaltassék; és tiszteltessék. 2. midön hellyesen szerettyük magunkot., az Istennek szent nevét kivánnyuk meg üsmérni, szolgálni, és tisztelni. 3. a midön ugy szerettyük felebarátunkot mint magunkot., hasonlot is kivánunk nekí, mint magunknak.

K Azok kik meg kissebittik az Istennek nevét. esküvésel, káromkodásal., nem mondhattyák el tehát ezt az imádságot?

F Hogy ha penitentzia tarto szándék nélkül mondgyák el, a magok iteletekre mondgyák, hogy kivánhattyák. az Isten nevének meg szenteltetésit, a midön ökk magok azt meg kissebittik. és hejában fel veszik.

K Miképpen kell tehát azt meg mutatni. hogy igazán kivánnyuk. midön azt mondgyuk az Istennek, szenteltessék meg ateneved?

F. tsak kívánnyuk azt, amit mondunk. és igyekezünk meg szentelni az ö nevét. magunk jo viselésével, és másokal is meg szenteltetni.

Második kérés. jöjjön el ate országod.

K Mit kérünk mi ez által az Istentöl. jöjjön el ate országod.?

F Hogy ollyan tellyeségel uralkodgyék. az embereken. valamint az angyalokon, tehát azt kivánnyuk 1. hogy az Istennek örökös uralkodásat az emberek meg üsmerjék, és magokot az alá vessék örömel, 2. hogy az igazak., az Isten Atyai gondviselésének. jelit vegyék, és az ö üldözöjök, meg térjenek. vagy meg szégyenittessenek,. 3. hogy az anyaszent egy ház. mindenüt. el terjedgyen. az ördögnek. és a véteknek birodalma el rontassék, és a kristusé jöjjön ell, 4. hogy a kristus uralkodgyék egyedül szivünkben, kegyelme által, és hogy fel álittsa abban az igasságnak, és a szenttségnek birodalmát, 5. hogy mi is véle együt uralkodhassunk ditsöségében. 6. hogy a kristus jöjjön ell. meg itélni az embereket., és minek utánna meg alázta volna ellenségit, egyedül gyözedelmeskedgyék.

K Miért kérjük az Istentöl azt, hogy az ö országa jöjjön ell, minek utánna azt kértük volna. szenteltessék meg az ö neve?

F. Mert azon nem munkálodhatunk hogy magunk viselésével az ö nevét meg szentelhessük, hogy ha a kristus nem uralkodik kegyelme által szivünkben.

Harmadik kérés. Legyen meg ate akaratod, mi képpen
menyben. itt aföldön is

K Mit kérűnk az Istentöl ez által, legyen meg ate akaratod &c.?

F kegyelmet; a mellyel az ö akarattya alá vessük magunkat hasonlo buzgoságal, és szeretettel. valamint az angyalok, és aszentek tselekesznek az égben.

K Mit értész az Isten akarattyán?

F. Elöször, értem azt. a mit az Isten akarja hogy meg tselekedgyük, 2. azt, a mi az ö rendelésit illeti, irántunk, vagy a több teremtet állatok iránt

K Mít akar az Isten hogy meg tselekedgyük?

F. 1. Azt akarja, hogy ne kövessük kivánságinkot, hanem szüntelen igyekezünk, azokat meg győzni 2. hogy minden féle vétket el kerüllyünk, és az elmultakért, penítentziát tarttsunk, 3. hogy minden féle jó erkölcsökben foglallyuk magunkat. 4. hogy abban a hivatalban mennyünk., a melyre hiv minket, 5. hogy álhatatosok legyünk. abban ahivatalban a melyre hivut, és annak köteleségeit bé tölttsük.

K Mitsoda dolgok azok melyek azö rendelésit illetik, mi irántunk, vagy atöbb teremptet állatok iránt?

F Minden valami ezen avilágon történik, az Isten rendelese szerént vagyon. mivel semmi nem lészen az ö rendelése, vagy engedelme nélkül.

K Mit kérünk mi Istentöl az ö rendelésére valo nézve, midön azt mondgyuk. legyen meg ate akaratod.?

F. Kegyelmet kérünk. hogy az ö akarattya alá vethessük magunkat. a következendö dolgokban., amelyek minket, vagy másokat tekintik.

Magyarázat

A következendö dolgok, vagy meg egyeznek., vagy ellenkeznek a mi hajlandoságinkal, példanak okáért, valamely pernek, joszágnak, vagy tiszttségnek meg nyerése. vagy kivánságunknak végben menetele: ellenben. vagy valamely betegség, atyánk fia halála. joszág, el vesztése. vagy elömenetelnek meg változása,

Az ollyan következendö dolgokban, a melyek meg egyeznek hajlandoságinkal, ennek az imádságnak., légyen meg ateakaratod, az értelme a, hogy hálákot adgyunk az Istennek jó téteményiért. és kérjük. hogy vegye el töllünk a fellyeb emlitet jókót, hogy ha azok, árthatnak üdveségünknek, mivel az Isten akarattya a, hogy üdvezüllyünk, valamí tehát ellenkezik az üdveségel. az Isten akarattyával. ellenkezik, midön tehát. azt kérjük, hogy az ö akarattya legyen meg, mint ha azt kérnök., hogy vegye el azt mi töllünk., a mi akadályára lehetne üdveségünknek.

Az ollyan dolgokban pedíglen., a melyek ellenkeznek a mi meg romlot hajlandoságinkal, valamint szoktak lenni, a nyomoruságok. az inségek., ennek az imádságnak. legyen meg a te akaratod, az ertelme a, 1. hogy, az Isten rendelése alá vessük magunkat. és mondgyuk néki a kristusal. ne ugy légyen a mint én akarom, hanem a mint te akarod. 2. adgyunk néki hálákot a nyomoruságokért. meg üsmervén azokban az Isten kezét, a ki mint jó atya. meg akar minket jobbitani. 3. kegyelmit kell kérni, hogy azokat a nyomoruságokat jora fordittsuk, és azok az ideig valo szenvedések. el vonván minket e világtol. az üdveségre vezesenek.

K Miért kell nekünk kegyelmet kérni Istentöl, az ö akarattyának végben vitelére. és arra hogy az ö rendelése alá vessük magunkat.?

F Azért, mert a meg romlásnak ollyan kezdete vagyon mi bennünk, a mely szüntelen ellenkezik azzal., a mit az Isten kiván töllünk, és ollyan gyarlok vagyunk. hogy segittsége nélkül, nem engedelmeskedhetünk néki. se abban az engedelmeségben alhatatosak nem lehetünk.

K Miért kérjük mi, hogy az ö akarattya legyen meg. mindgyárt azután. midön már. kértük. hogy azö országa jöjjön ell.?

F Mert a kristus ugy fog uralkodni szivünkben kegyelme által. és ugy fog magával uralkodtatni ditsöségében, hogy ha azö akarattyát követtyük. elsöben, és ha azö parantsolati alá vettyük magunkot.

Negyedik kérés. A mi minden napi kenyerünket. ad meg mi
nékünk ma.

K Mit kérünk ez által az Istentöl. a mi minden napi kenyerünket ad meg minékünk ma.?

F. Azt, hogy méltoztassék. ez életben lévö. minden napi lelki és testi szükségeinkröl tenni.

K Miért emlittyük a szükségeket a kenyérnek neve alat?

F Mint hogy a kenyér. leg szükségeseb az életre, a szent irás rend szerént. ezen a neven nevezi a lelki, és testi szükségeket. 2. A kristus a kenyér által. azt akarta velünk meg értetni, hogy tsak azt kell kérni a mi szükséges, és a mi azt meg haladgya, se kérni, se kivanni nem kell.

K Miért teszük hozá ezt a szót. ma.?

F Hogy meg tudgyuk. 1. hogy nem kell szorgalmatoskodni a holnapi naprol. és hogy tsak a minden napi szükségeinkért kell minden nap kérni az Istent. 2. hogy a leg gazdagabbak is meg tudgyák, hogy az Istentöl vették mindeneket, azért szükséges nékiekis, valamint a leg szegényebbeknek., a minden napi kenyereket kérni, mert tsak az Istenen áll, hogy egy szempillantás alat. leg nagyob szegénységben ne essenek, 3. mert a leg tekélletesebnek is vagyon szüksége arra. hogy az Isten meg segittse lelki szükségében., valamint aleg nagyob bünösnek. 4. hogy mind ezekre az okokra valo nézve, magunkat inkáb meg alázuk. és azö rendelésétöl fügjünk.

K Miért vagyon meg tiltva, a holnapi naprol valo szorgalmatoskodás.?

F. Azért hogy szoktassuk magunkat az ö rendelésétöl függeni, és hogy ezen életért, nyughatatlanság nélkül legyünk.

K Az elöre valo gondviselés, a magunk. szükségére, vagy a tseléd szükségére, meg vagyon tehát tiltva.?

F Nintsen, mivel a kristus azt ugy tilttya., ha nyughatatlanságal. és bizodalom nélkül mégyen végben., azért, az Istenben valo bizodalomal. és békeségel kell tenni a szükségröl, vigyazván mindenkor az igasságra, nem ugy mint azok, kik nagy nyughatatlanságal. és kételkedésel gyüjtenek, a mely az ö kevés hitektöl vagyon., és attol, hogy inkáb biznak az emberben, mint sem az Istenben.

K Mitsoda testi szükségek értetnek a kenyér nevezete alat?

F Mind azok valami szükségesek az élethez., az ételhez, ruházathoz, és lako helyhez,

K Szabad tehát kivánni. és kérni illyen állapotokot?

F. Igen is, tsak mindenkor aszükséget, és az igasságot tekénttsük, és az Isten akarattya alá vessük magunkot, ha szintén meg nem adná is kérésünket, ugyan ezért is mondgyuk el még elöre, hogy az ö akarattya légyen meg, és ne amiénk.

K Miért engedi meg az Isten hogy az ö szolgai nagy szükségekben legyenek.?

F. Hogy meg probállya az ö hiteket, evilágtol el vonnya, hogy ez életben, penitentziát tartasson vélek, hogy békeséges türök legyenek, és öket meg koronázza az égben., egy szoval azért. mert öket szereti, és jovakot akarja. s. Chrys. hom. de providen. s. aug. libr. 1. de Civit. dei. Cap. 8. 9.

K Mellyek azok alelki szükségek., a mellyeket. a kenyér neve alat kérünk?

F Mind azok. valami szükségesek alélek táplálására., ugy mint, az Istennek beszéde, a kristus kegyelme, és az oltári szenttség.

K Miért nevezik a lelki, vagy testi kenyeret, minden napí kenyérnek?

F Mert minden napon vagyon arra szükségünk.

E nyilván ki tettzik atestiszükségben., könnyü azt is meg mutatni hogy a lelkí eledel hasonlo képen szükséges minden nap a léleknek, a kegyelem oly szükséges hogy a nélkül semmit nem tselekedhetünk, Nálam nélkül, mondgya akristus, semmit nem tselekedhettek. joan. 15. 5. ez igy lévén, a kegyelem nem tsak minden nap szükséges, de minden szempillantásban, azt is el mondhatni, hogy az oltári szenttség, ami minden napi kenyerünk, a szent atyák szerént, a mi minden napi eledelünkre rendeltetett, és hogy ha arra elegendö szenttségünk nintsen, hogy azzal táplállyuk magunkot minden nap, igyekeznünk kell. oly tiszta életet elni, hogy azt meg érthessük, mivel ez a kristus, és az anyaszent egy ház akarattya, minden nap ajánlyák a szent áldozatot. azért, hogy azok akik oly szent állapotban vannak. minden nap Communicálhassanak, holot az elsö keresztények igy tselekedtenek.

Ötödik kérés. Botsásd meg ami vétkeinket, miképpen
mi is meg botsátunk azoknak, akik mi ellenünk vétettenek.

K Mit kérünk mi ez által az Istentöl. botsásd meg a mi vétkeinket., miképpen. &c.?

F Azt hogy meg botsása. vétkeinket, valamint mi is meg botsátunk másoknak., 2. hogy irgalmaságal bánnyék velünk az iránt, amivel néki tartozunk, valamint mi is irgalmaságal bánunk azokkal, kik nékünk tartoznak.

K Miért nevezik ebben az imádságban avétket, adoságnak?

F Mert a vétek. adosoká tészen minket, az Isten igasságának. a mely vétek meg büntetödik, vagy ezen, vagy a más világon. ezen avilágon meg büntetödik, az ostorozások. betegségek, nyomoruságok., és az inségek által, vagy is az akarattal valo penitentzia tartás által, a más világon pedig, meg büntetödik. vagy ideig, a purgatoriumban., vagy örökösön apokolban., örökösön; ahalálos vétekért, hogy ha botsánatot nem vett eföldön; ideig, hogy ha avétkek botsánandok,

K Azok a kik vétekben nem érzik magokat lenni, tartoznaké botsánatot kérni?

F Igen is, mert azért hogy vétkesnek nem érzik magokat, azzal meg nem igazultattak, mivel az Isten itélete, aki a szivet láttya, külömbözik a miéinktöl, 1 Cor. 4.4.

2. Ha azt mondgyuk. hogy vétek nélkül vagyunk., magunkat meg tsallyuk, és az igazság nintsen mi bennünk mondgya szent János, 1 joan. 1. 8. mert nintsen ollyan ember, a ki vétek nélkül volna. mondgya salamon, 3 reg. 8. 46. ki vévén a kristust, a ki nem vétkezhetet. és a Boldogságos szüzet. akiröl nem is kell szollani, amidön vétekröl vagyon a kérdés. az ö Isteni anyaságáért, mondgya szent ágoston. libr. de natura. et de grac. Cap. 36.

K A kik Istennek el mondgyák ezt az imádságot. vesziké akor mindenkor bünöknek botsánattyát?

F. 1. Hogy ha valoságos töredelmeségek nintsen. és azt fel nem tészik magokban hogy életeket meg jobbittyák, és az Istennek eleget tesznek, meg nem halgattatnak, mivel az Istentöl botsánatot kérni ollyan vétekért, a melyet nem bánnyák, hogy meg tselekedték, és a melyet még tselekedni kivánnyák, ez az Istennel valo jádzás volna.

2. Hogy ha töredelmeségel vannak. és a vétek botsánando vétek, ez az imádság botsánatot nyér. hogy ha buzgó.

3. Hogy ha a vétkek halálosok. ez az imádság el nem töröli, hanem kegyelmet nyer Istentöl a penitentzia tartásra, a mely által, a halálos vétek el töröltetik. s. aug. de civit dei. libr 21 Cap. 72.

K Miért akarja akristus hogy a kéréshez tegyük ezeket a szokot. mi képpen mi is meg botsátunk azoknak, kik mi ellenünk vétettenek.?

F. 1. Azért, hogy az Istent irgalmaságra indittsuk, fogadván néki, hogy mi jó szivel meg botsátunk azoknak. kik minket meg bántottanak, 2. hogy meg mutassa, nékünk mitsoda szükséges meg engedni másoknak., mivel anélkül meg nem halgattatunk, tertul. libr. de orat. Cap 10. imádságinkban

K A kiknek valamely harag, gyülölség, boszszu állás vagyon szivekben. felebaráttyok ellen., az ollyanok, haszontalanul mondgyák el tehát ezt az imádságot?

F Nem tsak haszontalanul. de a magok. itéletekre. és veszedelmekre mondgyák ell. mert mint ha, azt mondanák az Istennek, bánnyál ugy velem, valamint én bánom másokal. meg ne botsás nekem, ha én is meg nem botsáttok.

Hatodik kérés. Ne vigy minket a kisértetben.

K Mit tészen ez a szó kisértet?

F Ennek egy nehány féle értelme vagyon 1. közönségesen azt teszi, mikor valami tudatlan, vagy nehéz dolgot akarnak meg probálni, ezen értelem szerént. az Isten soha sem kisért, mivel mindent tud.

2 Arra is értetik, mikor az Isten meg probálya valakinek jó erkölcsét, hogy azt meg jutalmaztassa, ki nyilatkoztassa., valamint tselekedék Ábrahámal, mikor parancsolá néki fel áldozni fiát, eszerént is kisérti az embereket, az inségekkel, betegségekkel, szegénységel. &c. mind ezek ollyan dolgok, a melyekel meg probállya az Isten hitünket, és jó erkölcsünket, valamint az arany probáltatik, és tisztittatik az olvaszto föld edényben, ezt nevezi az irás kisértetnek. deut. 13. 3. tob. 12. 13.

3. Ez a szó. avétekre valo vivést is tészen, a mely tsak az ördöghöz illik, aki is kisértönek neveztetik., és azokhoz, kik azö ingerlésit követik.

K Mit értesz ezen a szón. kisértetben vinni?

F Ennek egy nehány értelme vagyon, az elsö értelem szerént. azt teszi, mikor valaki valamely rosz tselekedetre viszen mást, 2. mikor meg nem gátol valakit, noha meg lehetne. hogy a kisértetben ne essék, és az Istent meg ne bánttsa,

3. ollyan helyben tenni vagy hadni valakit, a mely noha magában rosz, ne legyen is, de az ö gyengeségére valo nézve, vétekre vivö alkalmatoság lészen. a melyben belé is eshetik.

K Az. Isten viszené valakit a kisértetben. az elsö értelem szerént?

F Nem, mert az Isten senkit sem viszen avétekre., azt tsak meg gondolni is irtoztato karomlás volna,

K kitsoda viszi hát az embereket a kisértetbe. az elsö értelem szerént.?

F Az ördög, avilág, és a test, az ördög az ö intselkedésével, és más egyéb sok féle mesterségeivel., avilág, az ö rosz példa adásával; beszédével, rosz szokásival, üldözésével, gyönyörködtetésivel, atest. az ö meg romlot. hajlandoságival.

K Az Isten viszené valakit a kisértetben a második értelem szerént?

F. Igen is, mert mind azok akik vétkeznek attol vagyon mert az Isten azt meg engedi, az ö meg foghatatlan., de igasságos itéletiböl. s. aug. serm. 9. de diversis.

K Az Isten viszené valakit a kisértetben a harmadik értelem szerént.?

F. Igen is, mivel az Isten az embereket némelykor el hadgya az ö sziveknek kivánságára., meg is engedi nékik a gazdagságokat. méltoságokot. es töb ilyeneket. noha tudgya hogy ök azokal. viszá fognak élni. rom. 1. 24.

K Miért viszi az Isten az embereket a kisértetben. ezen két féle képpen?

F. Hogy meg mutassa rajtok. az ö igasságát. és némelykor az írgalmasságát. s. aug. de Correctione, de gratia. et de dono perseverantiae.

K Miért mondád azt, hogy az Isten meg mutattya azokon igasságát. akiket el hágy akisértetben?

F Mert azért hadgya el. hogy meg büntesse vétkeket.

K Mikor mutattya meg irgalmaságát azokon, akiket el hágy akisértetben?

F Midön azok. akik abban estek. fel kelnek. és el esésekre valo nézve, azután vígyázobbak. és alázatosabbak

K Mit kérünk mi Istentöl ez által. Ne vigy minket a kisértetben.?

F 1. Azt, hogy meg ne engedgye az ördögnek minket kisérteni, vagy is leg aláb. a ne legyen erönk felet valo. 2. hogy a kisértetkor, el ne hadgyon minket., hanem a kisértön, vétessen velünk gyözedelmet; 3. hogy ne hadgyon minket szivünk kivánságára, hogy ha kivánságunk. nékünk ártalmas volna. hanem adgyon eröt, rosz kivánságunk, meg gyözésére. 4. hogy inkáb nyomoruságban tégyen, mint sem boldogságban., hogy ha az a boldogság. veszedelmünkre lehetne.

5. hogy eröt adgyon a világ meg gyözésére, hogy minket meg ne tsallyon. 6. hogy ha a kisértetben hagy ésni. bánnyék velünk irgalmaságal, kegyelmit adván, a felkelésre.

K Véteké a, mikor az ördög, atest, és avilág kisért?

F Vétek a kisértetnek engedni., de érdemes dolog, annak ellene állani, és azt meg gyözni.

K Mit kell tsinálni hogy a kisértetben ne esék valaki?

F Azt meg elözvén, ahoz kell készülni az imádságal, magára valo vigyázásal, vigyazatok. és imádkozatok. hogy a kisértetben ne esetek, mondgya az üdvezitö.

K Miben áll ez a vigyázás?

F 1. Abban, hogy a vétekre vivö alkalmatoságot el kerüllyük, 2 mindenkor a magunk hivatallyában foglalatoskodgyunk, 3. amagános életet szeresük, 4. ahitnek igazságival tellyesek lévén, azokal oltalmazuk magunkat., az ellenségünk ostromozásakor. ephes. 6. 16.

K Mit kell tselekedni mikor valaki akisértetben vagyon?

F Nagyob buzgoságal kell imádkozni, 2. keresztet kell magára vetni, 3. ahitnek igazságirol kell gondolkodni, amelyek el fordittsanak minket arosztol. 4. ha a kisértet tartana,. azt tudtára kell adni a gyontato atyának.

K Mit kell tselekedni, mikor valaki a kisértetben esett,?

F Botsánatot kell kérni Istentöl. és abbol fel kell kelni mentöl hamaréb a penitentzia tartásal. és azután inkáb kell vigyázni, fiam, mondgya a szent lélek, vétkeztélé,? ne vétkezél többet, hanem imádkozál, vétkeidért, hogy meg botsátassanak néked. eccli. 21.1.

Hetedik kérés. Szabadits meg minket agonosztol.

K Mit kérünk mi ez által az Istentöl. szabadits meg minket a gonosztol,?

F. Hogy meg oltalmazon. 1. az ördög hatalmátol., meg nem engedvén. hogy az alá vettessünk, 2. minden vétektöl, meg nem engedvén, hogy a hamiság uralkodgyék bennünk, 3. avétekért valo büntetéstöl. a purgatoriumban. vagy a pokolban. 4 az ideig valo gonosztol., ugy mint abetegségtöl, szegénységtöl, hadakozástol. éhségtöl, dög haláltol, és minden más gonosztol, de ezektöl az ideig valo gonoszoktol, a meg szabadulást tsak annyiban kérjük az Istentöl, amenyiben láttya hogy a hasznos lehet az üdveségre,. mivel ebben az imádságban egyebet nem kérünk az Istentöl., hanem hogy a gonosztol meg szabadittson., nintsen is igazán mondva más gonosz, hanem az. a mi ellenkezik az üdveségünkel., midön pedig a nyomoruságok az üdveségre használnak., azok mi nékünk jók.

K A gazdagok. akik viszá élnek gazdagságokal, és mind azok. kik a nagy szerentsében el vesztik magokat., nyomoruságot kivánnak hát az Istentöl. mikor ezt az imádságot el mondgyák?

F. Igen is, mivel agazdagságok, és a nagy szerentsék. ö nékik rosz és gonosz, és azt kérik az Istentöl, hogy szabadittsa meg öket a gonosztol.

K Az ollyanok nem igazán kérik hát az Istent. és neki hazudnak mikor azt mondgyák. szabadits meg minket a gonosztol.?

F. Igazán el mondhatni. hogy rend szerént nem tudgyák mit kérnek, nem is figyelmeznek kérésekre, mivel ha ugy imádkoznának a mint kell, azt kivannák hogy az Isten ebben az életben küldgyön nyomoruságot reájok. hogy ha a szükséges az üdveségekre. hogy ha pedig illyen szándékban nintsenek, az imádságok hamis, mivel ollyat kérnek Istentöl, amit nem kivánnak.

K Miért küld az Isten nyomoruságokot mi reánk?

F Hogy meg büntesse büneinket, és hogy azok által. a bünök el töröltessenek. 2. hogy meg üsmértetvén velünk az emberí gyarloságot. hozzája emellyük szivünket, 3 hogy ötet nagyob szeretettel szeresük, 4. hogy a más életben lévö jó után suhajtozzunk.

K Miképpen kell venni a nyomoruságokot?

F Békeséges türesel. az Isten akarattya alá ajánlván magunkot, penitentzia tarto lélekel, és háláadásal.

Hogy az Amen. mit tészen.

Magyarázat

K Mit tészen ez a szó Amen, a melyet minden imádság után mondanak.?

F E sidó szó, és teszi 1. ez igy vagyon. 2. kivánom hogy a légyen, ugy légyen, 3. reá allok arra a mit mondottak, vagy kértek,

K Miért mondgyák ezt a szót, minden imádságnak avégin.?

F Hogy meg mutassák az által, hogy reá állanak mind arra, a mit Istentöl kértenek, az imádságot akár mások mondották el, akar mi magunk,

K Ennek aszonak. mire kell minket indittani?

F. Arra, hogy figyelmetesek legyünk az Isteni szolgálaton, és hogy, mind szivel, mind szájjal mondhassuk az ament. 1 Cor. 14. s. aug. serm 121. de diversis, Cap. 28.

K Hogy lehet a községnek mondani az ament, holot nem érti mitsoda imádságot mond apap.?

F. A község, gyermekségétöl fogva hallya énekleni a közönségesen valo imádságokat, azért tudgya hogy az anyaszent egyház mit kér az Istentöl, és az elegendö néki hogy az áment el mondgya. ha szinte deákul nem tud is. 2. apásztorok. tartoznak. a tridentinumi Concilium szerént a népet arra oktatni, Conci. trid sess. 22. Cap. 8.

K A misekor mikor a pap mondgya a mi atyánkot. a nép azt feleli, de szabadits meg minket a gonosztol, és apap egyedül mondgya az ament, holot atöb imádságoknak a végin, nem a pap, hanem a kösség mondgya az áment, honnan vagyon hát ez a szokás?

F. Ezt az okát adgya ennek, a tridentinumi Conciliumnak a Catechismusa., hogy a pap. a szent áldozatot, akristus, es a nép nevében ajánlván, a mi atyankot el mondgya, és a nép, a kinek nevében el mondotta az imádságot, a hetedik kérést feleli reá, a mely magában foglallya rövideden atöb kéréseket, a pap pediglen, a kristus képében, az ament mondgya el, mint ha azt mondaná, hogy az Isten meg tekintvén a népnek, hitét, és könyörgését, meg halgatta. a szent áldozatra valo nézve. Conc. trid, pars. 4.


14 RÉSZ
Némely Különös Imádságokrol.


Elsö Articulus.
Az Angyali köszöntésröl.

K Mellyik aleg nevezetesebb imádság, amelyel esedezik az anyaszent egy ház. aBoldogságos szüznek?

F Az angyali köszönet, a melyel köszöntötte gabriel angyal. a szent szüzet, illyen képpen, 1. Üdvöz legy Maria malasztal vagy tellyes, urvagyon te veled, te vagy áldot az aszszonyi állatok közöt, 2. és áldot ate méhednek gyümölcse, Jésus, 3. szent mária, Istennek annya, könyörögj érettünk bünösokért, most, és halálunknak oráján amen

Ez az imádság, három féle részböl áll. 1. az angyalnak szavaibol, 2. a szent Ersébeth köszöntéséböl, midön aboldogságos szüz hozája ment. 3. azokbol a szokbol., a mellyeket a hivek áitatosságbol adának azokhoz. és a melyeket jová hagyá az anyaszent egy ház, azt is el mondhatni hogy ez az imádság, tiszteletet. háláadást, és kérést foglal magában.

K Mitsoda tiszteletett adunk mi a szent szüznek ebben az imádságban?

F Már nagyobbat nem lehet adni egy teremtett allatnak, mint mikor azt mondgyuk az angyalal, 1. hogy tellyes malasztal, 2. hogy az ur vagyon véle, 3. hogy minden aszszonyi állatok felet boldog, és áldot.

K Mit tészen ez a szó. tellyes malasztal?

F Azt, hogy az Isten bé böltötte minden teremtett állatok felet; ajándekival, kegyeségivel. és irgalmaságival.

K Mit tészen ez a szó ur vagyon teveled.

F Azt hogy, a Boldogságos szüz, különösképpen valo temploma az Istennek, a szent lélek bövséges malaszttya által, és az ö Isteni anyasága által.

K Mitsoda értelme vagyon ezeknek a szóknak, Te vagy áldot. az aszszonyi állatok közöt?

F. Az hogy, az aszszonyi állatok közöt; a kik meg voltak áldatva, vagy akik ezután meg áldatnak, soha ollyan nem volt, nem is lészen, a ki hasonlo kegyelmet vett volna, vagy a ki végyen, mint a melyet a szent szüz vett, mivel ö választatot az egész aszszonyok közöt. hogy az Istennek annya legyen. és hogy gyermeket szüllyön. szüzeségben.

K Mitsoda hálá adást foglal magában ez. az imadság?

F A ki tettzik leg inkáb a szent Ersébeth szavaibol. Jésus a te méhednek gyümölttse áldot. mivel ezeket a szokot mondván, az Istent áldgyuk, és hálákot adunk néki. hogy Mária által. akristust adta nékünk, nem tselekedhetet az Isten, az emberekel annál nagyob irgalmaságot

K Mit kérünk mi ebben az imádságban a Boldogságos szüztöl?

F Arra kérjük, és kénszerittyük. hogy érettünk esedezzék.

K Miért mondgyuk mi azt néki. szent Mária, Istennek Annya?

F Mert ugyan az valoságal. 2. mert arra valo nézve nagyob bizodalommal kérhettyük., tudván azt. hogy hatalmas és hasznos azö kérése Fia elött,

K Miért mondgyuk azt néki hogy mi bünösök vagyunk?

F Azért, hogy meg tekintvén nyomoruságinkot, bennünket meg szánnyon, és Fiátol nékünk irgalmaságot nyerjen.

K Miért kérjük arra, hogy esedezzék mi érettünk most?

F Azért, hogy szüntelen ujjab vétekben esünk, ujjab veszedelemben forgunk, ujjab szükségeink vannak, és mind ezekre, szüntelen szükséges nékünk., az Isten kegyelme.

K Miért adgyuk hozája, és halálunk oráján?

F Mert halálunk oráján. igyekezik leg inkáb az ördög minket el veszeszteni, akoron nagyob ami szükségünk, és az el esésünk. veszedelmeseb.

K Gyakorta kellé el mondani ezt az imádságot.?

F. Igen szent, és hasznos dolog gyakorta el mondani, a Boldogságos szüz esedezése. sokkal foganatosab, a több, szentekénél, mivel soha senki nem volt. nem is lesz. ollyan szoros szövettségel. a kristusal.

K Mitsoda idöben kell leg inkáb el mondani ezt az imádságot?

F Reggel, délben, estve. amidön valamely veszedelembe vannak, vagy kisértetben. vagy betegségben.


2. Articulus
Az Angelusrol.

K Mire rendeltetet ez a szokás, hogy harangoznak angelusra, reggel. délben, és estve.? az Angelusra?

F Ez a jó szokás arra rendeltetett, hogy a hivek. 1. az imádságban szentellyék. a napnak kezdetit. közepit. és végit. 2. hogy hálákot adgyanak Istennek. háromszor napjában, az ö szent Fiának meg testesüléséért, 3. kérnünk kell a szent szüzet, hogy esedezzék érettünk, és nyerjen kegyelmet szent Fiátol az imádság pedig e,

V Az ur angyala meg jelenté Mariának,
R Es a szent lélektöl fogant
                                    Üdvez legy Maria.

V Imhol az urnak szolgálo leánya,
R Légyen nékem a te beszéded szerént.
                                    Üdvöz legy Maria,

V És az ige testé lett.
R Es lakozot mi közöttünk,
                                    Üdvöz légy mária.

Imádság

Kérünk uram tégedet, önttsed szivünkben kegyelmedet., ugy hogy meg tudván, az angyaltol. a te szent fiad meg testesülesének titkát, azö kin szenvedése, és kereszttye által, vezettessünk. aditsöséges fel támadásra, kérünk tégedet, a mi urunk Jesus kristus által amen.

K Tartozunké el mondani ezt a könyörgést?

F Arra nem vagyunk kötelesek, de ez oly áitatos szokás, a melyet jó, és hasznos követni.


15. RÉSZ
Az Anyaszent egy háznak, közonségesen valo
imádságirol.


Elsö Articulus.
Hogy mitsoda nyelven szokot lenni aközönségesen
valo imádság.

K Miért imádkozik az anyaszent egy ház ollyan nyelven, a melyet nem ért akösség?

F. Az anyaszent egy ház. az Isteni szolgálatot eleinte minden országban a közönséges nyelven mondotta, de az a közönséges nyelv, meg változván, és nem lévén idövel közönséges nyelv,. az anyaszent egy ház azt meg tartotta. és nagy okokra valo nézve. azt meg nem változtathatta.

2. Noha adeák nyelv ne légyen is közönséges a nap nyugoti országokban., mind azon által. azt mindenüt meg értik europában, nem is lehet azt meg mutatní, hogy nap nyugoton más nyelven mondották volna az Isteni szolgálatot. Cardinalis Bona. a lyturgiárol valo munkájában meg mutattya, hogy midön a németek., franciák, anglusok, lengyelek az más északi nemzetek keresztényekké lettek, a deák nyelvet nem értették, mind azon által, azért a nyelvet meg nem változtatták, hanem, az Isteni szolgálatot deák nyelven mondották., a deák nyelv az egész romai birodalomban közönséges nyelv volt. minden parancsolatok, és törvények. azon a nyelven folytanak, a Conciliumokban a deák anyaszent egy ház. azzal a nyelvel éll, ugyan egy részint, az is tarttya meg. az egyenlöséget, és az egyeséget az anyaszent egy házban. mitsoda vigasztalás az, egy Catholicusnak. hogy akár. német országban, akár lengyel. országban mennyen, mindenüt egy nyelven halya lenni az Isteni szolgálatot., és mindenüt felelhet amise alat.

A bizonyos. hogy a nap keleti országokban. egy nehány féle nyelven volt a lyturgia, de a nyelv meg változván, a lyturgia meg nem változot, az elsö keresztények. kéttség nélkül. jerusálemben. syriai nyelven mondották az Isteni szolgálatot., de aváros el romlása után, a görögök meg épitvén avárost, görög nyelven volt az Isteni szolgálat, az egész görög szent atyák. azon a nyelven irtanak, de idövel az a helenica nyelv meg változván, azzal azért a lyturgiát meg nem változtatták., és az Isteni szolgálatot. most is a régi nyelven mondgyák. noha még a papok sem értik, hogy ha tsak ugy nem tanullyák, mint nálunk. a deák nyelvet.

K Mitsoda illetlenség következhetnék abbol., hogy ha minden országban, a közönséges nyelven volna az Isteni szolgálat?

F 1. Hogy ha ugy lenne, az anyaszent egy ház béli imádságok. szüntelen valo változásban esnének, mivel a nyelvek, szüntelen változván, egy nemzetnek nyelve. nem maradhat egy állapotban. száz esztendö mulva, 2. A szüntelen valo változtatás közben, alattomban, változás is szivárkozhatnék. a hitnek agazattyában, a mellyek, mostanában, változás nélkül maradnak az egy házi könyörgésekben. 3. ha a lyturgiát meg akarnák változtatni mindenkor, amidön anyelv meg változik, lehetneé mindenkor ollyat találni, a ki azt igazán meg forditaná. de ha a meg lehetneis., hány szor kellene meg változtatni azokat a forditásokot, azért, hogy némely szók, akik egy idöben jok voltak. másban illetlenek ne legyenek. ha minden tartományban a közönséges nyelvre akarnák forditani az Isteni szolgalatot. az Imperiumban hány száz féle lyturgia kivántatnék, hogy a kösség meg érthesse. magyar országban, és erdélyben, hány féle képpen beszélnek, lehetneé ugy forditani a lyturgiát magyarul, hogy idövel valamely szó. valamelyik országban illetlenné ne változnék, szüntelen kellene munkálodni a változtatáson és a forditáson. még is azt végben nem vihetnék. hogy mindenek meg érthessék. mivel. az idegenek. semmit nem értenének. és ollyan formában, a papokis, más idegen országokban. misét nem mondhatnak. 4. a világossan ki tettzik hogy mitsoda nehéz volna meg változtatni a nyelvet. melyen az Isteni szolgálat vagyon. és a közönséges nyelvben. a bé vett szókót, ebben akarattyok ellen is meg kell velünk egyezni a protestánsoknak.

K Mint hogy idegen nyelven vagyon az Isteni szolgálat, nem ellenkeziké az, a szent pál tanitásával.? 1 Cor. 14.

F. Nem, 1. mivel itt nem szól. az Isteni szolgálatrol. a mely korintusban görög nyelven volt. a melyet minden értet,

2 szent pál nem tart abban ellent. hogy a gyülekezetben idegen nyelven ne szollyanak. tsak meg magyarázák. azt azoknak. akik nem értik, 1 Cor. 5. 13. 26. 27. az anyaszent egy ház. pedig arra köteledzi apásztorokot, hogy meg magyarázzák a népnek. a közönséges nyelven., az egész Isteni szolgálatot. Conc trid. sess. 22. Cap. 8.

K Mitsoda alkalmatosságal, beszél szent pál. az idegen nyelv ellen? az Anyaszent egy házban?

F Itt a külömb féle nyelveknek ajándékárol beszél. mivel az iránt, sokan viszá éltenek.

Magyarázat.

A kereszténységnek kezdetekor., hogy több, pogányok térhessenek. meg, az Isten ahiveknek, külömb, külömb féle nyelveken valo szollásnak ajándékát adá. de sokszor ugy történt., hogy azok. kik idegen nyelveken szóllottanak, arra ajándékok nem volt., hogy azokat másoknak meg magyarázhassák, némelyek pedig meg magyarázhatták, az idegen nyelvet, de azon nem szolhattak, némellyek., valamint szent pál. ajándékot vettek volt. az idegen nyelvnek, mind meg értésére, beszéllésére, és mind meg magyarázására.,

A korinthus béli anyaszent egy házban. két rosz kezdödöt volt, az idegen nyelvek iránt. 1. valának olyanok a hivek közül, akik agyülekezetben idegen nyelven beszéllettenek, meg nem várván, hogy mások el végezzék. beszédgyeket. 2. gyakorta történt a, hogy a gyülekezetben, nem találkozot ollyan a ki meg magyarázhatta volna, és ez, nagy rendeletlenséget okozot, szent pál. ezt meg akarván orvosolni, két féle dolgot parancsolt. a korinthusbéliekhez irt. 1. levelének 14. részében, 1. hogy a gyülekezetben aki idegen nyelven akar szollani, kettö, vagy legg fellyeb három szollyon egy más után., 2. hogy ha nem találkozik ollyan a ki meg magyarázhassa az idegen nyelveket, az aki idegen nyelven szól., halgasson a gyülekezetben, tsak ö magának szollyon. és az Istennek., mivel tsak azt kell mondani közönségesen. a mi épületire lehet a gyülekezetnek. az idegen nyelv. a melyet senki nem érti, epületire nem lehet,

Mind ezekböl. ki tettzik tehát. 1.. hogy ezen a hellyen szent pál nem szóll. az Isteni szolgálatrol., hanem atanitásokrol, 2. hogy nem tarttya szent pál azt rosznak. hogy ha valaki idegen nyelven szóll agyülekezetben, tsak legyen valaki, aki azt meg magyarázza, 3. azt nem mondhatni, hogy az anyaszent egy ház nyelve. idegen nyelv volna tellyeségel, mivel nagyob része annak, a ki a templomban jár. azt érti, és atöbbi, gyermekségétöl. fogvást. ugy meg szokta. halgatni az imádságokot. és az énekeket., hogy jól tudgya mire feleli az áment. azt is hozája. adom, hogy a pásztorok meg magyarázzák. nékiek. a szent Miséhez valo imádságokat.. és atöb könyörgéseit az anyaszent egy háznak.


2 Articulus.
Az Anyaszent egy haznak közönségesen valo Cérémoniáirol.

K Az anyaszent egy ház. miért viszi az Isteni szolgálatot annyi sok Cérémoniával végben?

F Azok a Cérémoniák azért rendeltettek, 1. hogy a nép akülsö pompára valo nézve, az Istenhez hajollyon. és az ö nagy méltoságához nagyob tisztelettel legyen.

2. hogy ahivek nagyob tisztelettel szentellyék a titkokot, és legyenek jelen az imádságokon.

3. hogy az Isteni szolgálatra szentellyék a teremtett állatokot, és azokot azö szolgálattyára fordittsák, mivel ugy is hozája tartoznak,

4. leg nagyob része a Ceremoniáknak. vagy szükségböl rendeltettek, vagy a tisztességre valo nézve, vagy azért hogy a szokás volt az országban.

5. ollyan Ceremoniák is vannak, a melyek titkosok, és holmit jelentenek, ugyan avégre is rendeltettek, hogy fel emelyük lelkünket. azokhoz, amíket jelentenek.

6. Az anyaszent egy ház, még eleinte bé vett egy nehány féle Ceremoniakot, a melyek szokásban voltak asidoknál,

7. A pogányok sok féle Ceremoniákot vettek volt fel asidoktol. a melyekel ök éltenek. az anyaszent egy ház, hogy könnyebben meg térithesse. a pogányokot, helyesnek találta. meg tartani sokakot azokbol a Cérémoniakbol. és azokot az Istennek szentelni. és ditsöségire forditani.

K El kelletet volna azokot a Ceremoniákot törleni., azután hogy a pogányok meg tértenek?

F 1. Mint hogy a sidoktol vétettek volt., tehát magokban azok. jók. voltak, apogányok pedig meg térvén, és meg világositatván, azokot áitatoságal követték, és nem babonaságal., 2. ha szinte el akarták volna is törleni. de azt végben nem vihették volna, mivel azt minden tudgya, hogy mitsoda ereje vagyon a szokásnak, és hogy mitsoda akadályok találkoznak arégi szokások meg változtatásában, és hogy sokal hasznosab azokot meg hagyni, hogy ha semmi rosz nincsen azokban. 3 hogy ha könnyen el lehetett volna is törleni azokot a Ceremoniákot. de nem kelletet volna azt tselekedni, mert azok hasznosok. sött még szükségesek is.

K Ezek a Ceremoniák nem ellenkezneké a kristus mondásával. aki azt mondgya. hogy az Istent lélekben és igazságban kell imádni.?

F Nem, mert akristus. ezekkel a szavaival nem rekeszti ki a külsö képpen valo imádást. hanem azt akarja mondani azzal., hogy az Istent lélekben. és szivel kell imádni, és hogy ezek nélkül a többi haszontalan valok, ugyan ezért is szükséges hogy a pásztorok. meg magyarázák ahiveknek a ceremoniákot, meg értetvén vélek, hogy a külsö Ceremoniák a végre rendeltettek., hogy belsö képpen fel emellyük szivünket az Istenhez.

K Az a külsö képpen valo pompa. azok a drága és ékes oltári öltözetek, drága ezüst, arany mivek. mind ezek nem ellenkezneké az Évangyéliumi edgyügyüségel,?

F Nem azokban áll az Évangyéliumi edgyügyüség. ha nem az alázatosságban: a szegény szivüségben, a közönségesen valo öltözetben. avilági hejában valoságok meg vetésében. mind ezek meg egyezhetnek az templom béli ékeségel, a kristus azt meg ditsérte. hogy drága keneteket öntöttek lábaira, és jová hagyá hogy ha a földnek gazdagságit az ö szolgálattyára. szentelik, tsak a szivet is néki szentellyék.

K Az elsö saeculumokban. illyen formában voltaké a templomok.?

F A három elsö saeculumokban ígen nagy üldözesben lévén az anyaszent egy ház, a templomokban semmi ékeségeket nem tehetett, mivel nyilván valo gyülekezetet nem is tarthatot. de mihelyt az üldözések meg szüntenek, templomokot épitettenek, és azokat, a keresztény tsászárok, nagy drágán fel ékesitették. a mely tselekedeteket, az anyaszent egy ház, mindenkor nagy buzgoságoknak tartotta, Euseb. libr 10. hist. Cap. 3. s. hier. supr. Cap. 8. zakariae.


3 Articulus.
A Gyerttyáknak, és a lámpásoknak, szokásárol.

K. Miért gyutanak gyerttyákot, és lámpásokot, az Isteni szolgálatkor?

F Midön az Isteni szolgálat éttzaka vagyon, akor szükséges gyujtani, akoron szükséges volt gyerttyakot gyujtani, amidön az anyaszent egy ház. üldöztetésben lévén, a föld alat valo pintzékben, és rejték helyékben kelletet esze gyülni a hiveknek, az üldözesnek vége szakadván, az anyaszent egy ház . ezt mindenkor követte még nap világonis, és ez a szokás, az egész napkeleti anyaszent egy házban meg volt, a negyedik saeculumtol fogvást, valamint ezt szent hieronimus mondgya. Contra vigilantiam. az anya szent egy ház. ezt a szokást meg tartotta, 1. azért, hogy a régi szokás meg tartassék. 2. vigasságnak jeliért. 3. hogy azok az égö gyerttyák akristust jelenttsék, a ki a világnak világosága. 4. némellyek a szent atyák. közül. azt tarttyák. hogy még aharmadik saeculumban is szokás volt. gyerttyákot gyujtani napal. az Isteni szolgálatkor. s. paulinus. hymn. de s. foeli

K Miért tartanak égö gyerttyákot. mikor az évangyéliumot éneklik?

F Hogy azt meg tudgyuk, hogy az évangyélium, az a világosság, a melyet a kristus hozta az embereknek. és annak kell meg világosittani az egész földet,

K Miért tartanak egö lámpást. a szent sacramentum elött?

F Az anyaszent egy ház. azt akarja. követni, amit az Isten parancsolt volt. az elött, hogy a szent tüz, mindenkor égjen. a frigy láda elött.


4. Articulus
A Temjénnek szokásárol.

K Az Istení szolgálatkor valo temjénezés. régi szokásé az anyaszent egy házban?

F. Igen régi, a kí tettzik 1. anegyedik szabott rendböl, a melyet apostolinak.. nevezik. a mely rendek elönkben adgyák. az elsö három saeculumokban lévö rend tartásit az anyaszent egy háznak, 2. a szent ambrus irásibol. libr. 1. supr. Cap. 1. s. luc. 3. az egész világon lévö anyaszent egy házaknak szokásibol, 4. aleg régiebb liturgiákbol, ugy mint. a szent basilius, és szent Chrysostomus. liturgiáibol., még az ó törvényben is meg volt a parancsolva, exod. 29.

K Mire valo hát a temjén?

F Sok féle szent dolgokra. tudni illik, atemjént az Istennek ajánllyuk, mint örökös urunknak, azt is meg mutattyuk az által nékie, kivánnyuk. hogy a mi imádságink az ö széke eleiben fel hassanak, valamint a jó illatu temjén, az oltárokot meg füstölik. a mellyek. a kristust jelentik. az apocalypsis szerént, hogy meg halgassa imádságinkot, a melyeket jelenti a temjén. cap. 5. 8. az évangyéliumos könyvet is meg füstölik, hogy meg mutassuk külsö képpen is. mitsoda tisztelettel vagyunk az Isten Igéjéhez. az imádságok, a melyeket mondanak a füstöléskor: meg bizonyittyák ezt a magyarázatot, A hiveket is meg szokták. füstölni, azért. hogy az Istenhez emellyék sziveket a buzgo imádságokal. és hogy mindenüt, a kristus jó illattyát hinttsék ell, azt is el mondhatni, hogy ezen füstölésekel meg akarják mutatni, hogy mitsoda egyesség vagyon a kristus, és a hivek közöt. ugyan ezert is füstölik meg leg elöbször az oltárt, a mely a kristust jelenti, és azután a hiveket, a kik az ö tagjai. és a kiknek. a kristusban, akristus által, és a kristusal kel könyörögni.

K Miért füstölik meg, apüspökököt, papokot, királyokot. fejdelmeket. és más fö renden lévöket, mindenikét különösön.?

F Azzal mindenikének, különös tiszteletet akarnak adni, mivel a népet közönségesen füstölik meg, a méltoságban levöket pedig különösen, de mind egyikét mind a másikát, egyenlö ókbol füstölik meg.

K Miért füstölik meg a holt testeket, és a temetö hellyeket?

F Nem tsak a jó illatnak kedviért, hanem azért is, hogy az anyaszent egy ház. kebelében meg holt hiveknek, emlékezete, jó illatban légyen. és hogy az anyaszent egy ház. mind ö érettek, mind az élökért, ajánlya, könyörgésinek temjényét.

K Az illyen titkos, és mélyen valo magyarázattal. nem azt akarjáké, hogy még viszá vigyenek minket az ó törvényre. a melyben, minden tsak figura, és árnyék volt, a figurák helyében, nem következetté a valoság. az uj testámentumban?

F. 1. Adná az Isten. hogy az ollyanok, akik illyen kérdéseket tesznek. tellyeségel el hitetnék magokkal, hogy az ollyan nagy dolgokban, valamitsodás. az oltári szenttség, avalóság, a figurák helyében következet, az uj testámentumban..

2. A bizonyos. hogy már most. nem minden jelentö a keresztények közöt, valamint a sidok közöt, minden avolt., de az is bizonyos. hogy a jelentö dolgoknak ideje még el nem mult. most is tsak tükör által, és homályban üsmérjük az Istent, de a mennyekben, minden világosan ki nyilatkoztatik. nem is lészen azután többé, se árnyék, se figura. 1 Cor. 13. 12.

3. Mint hogy testböl, és lélekböl állunk, szükséges azért. hogy valamely láthato dolog, minket fel emellyen a lelki dolgokra.

4. némellyek. ezek a titkos Cérémoniák közül, nap keletröl jöttenek, az anya szent egy ház azokat bé vette, hogy magát a nap keletiek szokásihoz alkalmaztassa, a kik. is igen élnek, atitkos, és jelentö dolgokal. még aközönséges dolgokban is.


5. Articulus.
A Anya szent egy háznak. az Isteni szolgálatban valo
külömb külömb féle szokásirol. a rituale. és a
Ceremoniák iránt.

K Az anyaszent egy háznak szokási, és Ceremoniái miért nem egyenlök mindenüt?

F ollyan szokások. és Ceremoniák vannak, a mellyek mindenüt egyenlök, ollyanok is vannak. amelyek külömböznek, mindenik országban. és tartományban. ennek pedig ez az oka, valamit az apostolok rendeltek, és a mit traditiobol vettünk, a mindenüt egyenlö képpen vagyon, a mit pedig az apostolok azö utánnok valojoknak akarattyokra és bölcseségekre hagytak, az ollyan nem tartatik mindenüt egyenlö 15 formában, és változás alat vagyon. Cardinális Bona. libr. 1. de liturgia sacra. Cap. 6. az apostolok nem rendeltek el mindent ömagok. mivel sok dolgok vannak ollyanok. amelyeknek el rendelése az idötöl, ahelytöl, és a személyektöl függ, és a melyeket ezekhez képest kel álkalmaztatni. az apostolok, tsak azokot rendelték el, a külsö Isteni szolgálat iránt, a mik az idötöl nem függenek, és a miket. minden nemzeteknek. és minden tartományokban meg kell tartani.

K Míért hogy, azok. amiket az apostolok nem rendeltek. nincsenek mindenüt egyenlö képpen, és hogy változás alat vannak,?

F. Mert midön az emberek egy mástol távul laknak, egy másal szándékjokot nem közölhetik, és azon egy mestertöl egyenlö oktatást nem vehetnek, lehetetlen hogy egyenlö szokást, és Ceremoniát tarthassanak, fö képpen az ollyan dolgokban, a melyek szabad itéletre vannak hagyva. 2. a Nemzeteknek szokási, a mellyekre kell vigyázni. a rendtartásoknak rendelésiben, nem egyaránsuak. minden hellyen. es sok emberi változások alá vannak vetve. s. aug. epist. 11. ad st. januar..

Mind ezekböl azt hozhattyuk ki, mint hogy, az emberek soha meg nem egyezhettek egy más közöt, a köz dolgokban, és hogy mindenik országnak, és diécésisnek, ez iránt különös szokása, és rend tartása vagyon: a midön azt láttyuk, hogy a népek, és az anyaszent egy házak, meg egyeznek egy másal. valamely szokásban. rend tartásban. Cérémoniában., a vallásban. hogy ha annak bizonyos eredetit nem tudgyák, el kel hinni. minden kételkedés nélkül, mondgya szent ágoston, hogy azt az apostoloktol vették, libr. 2 de baptismate Contr. donatis. Cap. 7.

K Miképpen kell tehát tekénteni, az anyaszent egy háznak a rituáléban. és a ceremoniákban lévö külömbözö szokásit.?

F. Annak az anyaszent egy háznak szokásához kel magunkot alkalmaztatni. a hol vagyunk. és azt nem kell rosznak tartani, amit ót látunk követni.


6 Articulus.
Az Éneklésnek, Musikának, és az orgonálásnak szokásárol.

K Az Isteni szolgálatkor valo éneklés, régi szokásé az anyaszent egy házban?

F. Igen régi. de ez iránt volt holmi változás. az Anyaszent ház rendelésiben. az elött egy nehány anyaszent egy házaknak a volt a szokása. hogy a gyülekezetben tsak egy éneklette a soltárokot.. a többi tsendeségben halgatta. idövel azt a szokást vették bé. hogy változva. egy más után énekelyenek. valamint mostanában követik. mindenüt. Cardin. Bona libr. de psalmod. cap. 16:

K Ditséretes szokásé. az Isteni szolgálatkor valo musikálás?

F Igen is ditséretes szokás, hogy ha azt. avaloságos buzgoságal követik, erre a szent lélek. gyakorta int a soltárokban.. 149. 150.

K Az a szokás. hogy orgonállyanak a templomokban. régi szokásé.?

F. Vannak ollyan régi templomok. ahol. soha se orgonát. se semmi más féle musikát nem szenvednek. valamint romában. a Pápa kápolnájában, de meg sok számtalan templomok vannak ollyanok, a hol a musika, és az orgona igen régtöl fogva vagyon szokásban Cardin. Bona. de liturgia. libr 1. Cap. 5. num. 19.

K Míre kell vigyázni. a templomban valo éneklésel.?

F 1. Igen halkal. modoson. és sietés nélkül kell énekleni. ugy hogy az egyik rész ne kezdgye el addik, a még a másika el nem végezi 2. a szokat jól ki kell mondani, ne tsak szájjal, hanem inkáb szivel kell énekleni., reá emlékezvén arra, hogy az Isten azt akarja, hogy ötet, szolgállyuk. ditsérjük, és imádgyuk. lélekben, és igasságban.


16 RÉSZ
A Szent Mise Áldozattyárol.


Elsö Articulus
közönségesen a belsö vagy külsö áldozatrol.

K Mellyik az anyaszent egy ház imádsági közöt a leg fövebb imádság?

F A Mise szent áldozattya.

K Mit értesz ezen aszon áldozat.

F. Ezen a szón értem közönségesen mind azokat a vallás béli tselekedeteket; a mellyekel az okos teremtett állat, ajánlya magát. az Istennek, és ö hozája kaptsollya magát., ugy mint az imádságot; az Isteni ditséreteket, atöredelmeséget. az irgalmaságot. és a töb jó tselekedeteket. mind ezeket áldozatoknak nevezi az irás. ps. 49. 14. 50. 19.

Az áldozatot., lehet a maga tulajdon értelme szerént is érteni, és meg külömböztetni. a vallás béli tselekedetektöl, ezen értelem szerént, az áldozaton, értem valamely külsö és láthato dolgoknak ajánlását., a melyeket, a törvény szerént valo egy házi szolga. ajánlya az Istennek. mint teremptönek, és örökös urnak.

K Miért mondod azt, hogy az áldozaton. valamely külsö és láthato dolgoknak ajánlását érted.

F. Azért hogy meg külömböztessem. a külsö, és látható áldozatot., a belsötöl, és a láthatatlantól.

K. Mitsoda a belsö képpen valo. és láthatatlan áldozat?

F Az, a midön az Istennek ajánlyuk magunkat. hogy véle meg egyesüllyünk, de igazán szolván, ez az ajánlás tsak akor vagyon. mikor az Istent szerettyük, ezért is mondgya szent agoston. hogy az Istent. ugy tisztelik. ha szeretik. de Civit dei. libr. 10. Cap. 6. epist 110. ad honorat. Cap. 18.

K Mitsoda a külsö képpen valo. és láthato áldazat?

F. Mikor az Istennek külsö képpen valamit ajánlanak, valamint az elött ajánlották. az állatokat. és a madarakot, és a mint mostanában ajánlyák. a kristus testét, és vérét. akenyérnek, és abornak szine alat. de hogy az Isten tiszteltessék a külsö képpen valo áldozatban, szükséges hogy az ajánlás belsö képpen valo legyen. mert az Isten lélek, ugyan lélekben, és igazságban is kell ötet imádni, arégi külsö áldozatokban., az Isten akor ditsértetett, a mikor belsö képpen nékie ajánlották magokat. ettölis volt. hogy az Isten sokszor meg vetette a sidok áldozattyokot., valamint a szent irásbol ki tettzik. Isai. 1. 21. jerem. 7. 21. ps. 50. 18. s. aug libr. 10. de Civit dei. cap. 5. 6. Az Isten mindenkor meg vetette az ollyan külsö áldozatokot., a melyekel együt. a sidok nem ajánlották néki, sziveknek belsö áldozattyát., akeresztényekröl is hasonlot mondhatni,. a midön a mise szent áldozattyát ajánlyák. a pap által, szükséges hogy a kristusal, magokot is ajánlyák. az Istennek., hogy ha azt nem tselekeszik; a kristus érdemei a melyeket ajánlyák, és a ki magát is ajánlya, kedvesé tészik Isten elött mindenkor az áldozatot. de a hivek tselekedete., akik a pap által ajánlyák a kristust., az Istent nem tiszteli, mert azIstent ugy tisztelik ha szeretik. mondgya szent agoston ez igy lévén mindenkor azt mondhatni hogy a külsö áldozatot, a belsötöl. soha el nem kel választani

K Miért mondod azt, hogy az áldozat, az Istennek tett ajánlás?

F. Mert tsak egyedül., az Istennek tartoznak. az örökös vallás tétellel., az áldozatot, ugy tekintették mindenkor, még a hitetlenek is, valamint az Isteni tiszteletnek jelét, amelyel tartoznak az Istennek, ettöl is volt, hogy a gonosz lelkek., Isten gyanánt akarván magokot imádtatni., magoknak áldozatot adattak., de soha senki nem áldozot másnak. hanem, annak a kit Istennek tartot, vagy annak gondolta lenni, mondgya szent agoston. libr. 10. de Civit. dei. Cap 4.

K Miért mondod. azt, hogy az áldozat. Istennek tett ajánlás, atörvény szerént valo egy házi szolga által?

F Mert az Istennek rendelése szerént, a külsö aldozatokot, tsak ollyan egy házi szolgaknak kelletet ajánlani, akiket az Isten választot arra, hogy ajánlyák.

A mojses törvényekor., tsak az ááron maradékibol voltanak az áldozo papok, az uj törvenyben, tsak a törvény szerént valo püspököknek, és papoknak szabad a, mojses elött, és atermeszetnek törvényekor., azt el hihettyük. hogy még akor is voltak áldozo papok, mivel azirás fel teszi, hogy melkisedek, a magosság bélinek papja volt. a melyet az irás fel nem tette volna, hogy ha mindennek szabad lett volna. áldozo papnak lenni., nem tudhatni valoságal. kik voltak az áldozok a természet törvényekor. azt tarttyák közönségesen. hogy a tselédes gazdág. ajánlották az áldozatot. mind azon által. azt láttyuk, hogy kain, és ábel. áldoztanak, de azt el mondhatni. hogy az ádámtol. és évátol születet fiakot, ugy tekintették. még az apjok éltekor is, valamint tselédes fö gazdákot,. de akár mint légyen az, a mit az irás mond melkisedek felöl., abbol el lehet itélni, hogy nem volt szabad mindennek akor. áldozatot ajánlani.

Ettöl vagyon. hogy az ördögök. hasonlo tiszteletet kivántanak. a birodalmokban lévö emberektöl, mint a melyel. tartozunk. az egy Istennek., arra. valo nézve. választottak. magoknak különös embereket a kik nékik áldozanak., és azokot nevezték papoknak. és fö papoknak. valamint a volt szokásban az Isten népe közöt.

K Miért mondod azt. hogy az áldozatot az Istennek ajánllyák., mint örökös urnak, és teremptönek.?

F. mert az okos teremptett állatok. semmivel inkáb nem szolgálhattyák. se nem tisztelhetik az Istent, mint az áldozattal.

K A belsö, vagy a külsö képpen valo áldozattal. tiszteliké az Istent?

F Mindenik áldozattal. abelsö képpen valo áldozattal anyiban, hogy kedvesebb dolgot nem tselekedhetünk Isten elött, mint ha ö néki adgyuk magunkot. ugyan ezt is tselekeszik azok, akik az Istent szeretik. mindenek felet, ebben a szeretetben is áll. a belsö áldozat, A külsö áldozattal. annyiban, hogy a külsö áldozattal, a mely abelsöt jelenti, az emberek meg mutattyák. sziveknek. Istenhez valo indulattyát.

K Miben mutattyák meg az emberek sziveknek Istenhez valo indulattyát, akülsö áldozattal?

F 1. Abban, hogy ötet. ugy tekéntik. mint mindeneknek örökös urát,. és a teremtett állatokat, mint a semmit. 2. hogy az Isten örökös ura életeknek, és haláloknak. örömest is néki áldozzák. életeket. 3. hogy a vétekért. ahalált. meg érdemlették., de halált magoknak nem adhatván. más áldozatot ajánlanak Istennek helyettek., akinek is halálát. kérik hogy vegye kedvesen, és annak érdeme, tegyen eleget érettek azö igasságának..

K Mitsoda más tiszteletet adnak még Istennek az áldozatokban.?

F Hálákot adnak néki jó téteményiért, irgalmaságát kérik a bünnek botsánattyára, és minden féle szükségekre valo kegyelmeit.


2 Articulus.
A belsö képpen valo áldozatnak köteleségéröl

K Tartozunké az Istennek valamely áldozatot ajánlani?

F. Az Istennek belsö képpen valo áldozatot ajánlani, az az, ötet mindenek felet szeretni., azzal tellyeségel tartozik minden értelmes teremtett állat.

K Ez a köteleség. mire vagyon fundálva.

F. Arra, 1. hogy az Isten azért teremptette az értelmes állatokot, hogy ötet tisztellyék.. és ditsöittsék, de ötet nem tisztelhetik, se nem ditsöithetik más képpen, hanem akarattyoknak. és szereteteknek szabados indulattyábol.

2. Az igasságos hogy minden rendel légyen, és hogy az értelmes teremptet állat, az ö teremptöjének alája vesse magát. ö alája pedíg ugy veti magát., hogy ha tellyeségel azt akarja. a mit Isten akar, de ez is ugy lehet meg, hogy ha az Istent szeretí.

3. Nintsen semmink is a mit az Istentöl nem vettük volna, mindennel néki tartozunk, magunkal is néki tartozunk tehát, de magunkat ugy adgyuk néki., hogy ha ötet szerettyük. ez a leg elsöb áldozat. a melyel tartozunk. néki, mivel ezzel az áldozattal ö néki ajánlyuk mind azt. a mink vagyon. és a mik vagyunk. és néki hálákot adunk.

4. az emberek hajlandok avétekre

5. Az Istennek segittségére, és jó téteményére szüntelen valo szükségünk vagyon. de azokat ugy érdemellyük meg. hogy ha szeretetünkel hozája kaptsollyuk magunkot.

mind ezekböl tehát, ki tettzik, abelsö képpen valo áldozatnak szükséges volta, 1. azért, hogy tisztellyük az Istent mint örökös urunkot. 2. hogy hálákot adgyunk jó téteményiért 3. hogy a vétkekért valo botsánatot nyerhessünk, 4. hogy mind testi, mind lelki segittséget vehessünk.

K Mikor tartozunk mi az Istennek ajánlani a mi szeretetünknek belsö képpen valo áldozattyát?

F. Minden idöben. és minden helyen. mivel nintsen se idö, sehely, amelyben nem tartoznánk. szeretni az Istent, hozája kaptsolni magunkot, ö érette munkálodni, és az ö akarattyát követni,

de a lehetetlen mi töllünk. hogy az Istenhez szüntelen fel emelkedgyünk. a szeretetnek tselekedeteivel., hanem az elég, hogy azokat a tselekedeteket tegyük néha néha, hogy magunkot fel gerjeszük az Isteni szeretetre. és ahitre.


3 Articulus.
A külsö képpen valo áldozatnak. köteleségéröl, és hogy mik
voltak az áldozatok. a mojses törvénye elött, és utánna.

K Tartozunké mi az Istennek valamely áldozatot tenni külsö képpen? is?

F. Igen is tartozunk, és az ördögök tsak azért kivánták az emberektöl az elöt. a külsö áldozatokot., mert azt tudták. hogy az emberek. azzal tartoztanak. az Istennek. mondgya szent ágoston. de civit dei libr 10. Cap. 19.

K Ez a köteleség, mire vagyon fundálva.

F Arra. hogy tartozunk. meg mutatni külsöképen. és nyilván valamely láthato jel által. a mi szivünknek indulattyát, az Isten örökös felségéhez.

K Miért tartozunk mi külsö képen. valamely láthato jellel meg mutatni szivünknek indulattyát. az Isten örökös felségéhez.?

F Azért hogy a külsö dolgokal magunkot fel gerjeszük belsö képpen. 2. hogy jó példát adván felebarátunknak., és az Istenhez forditván ötet, hadgya meg amivel neki tartozik., 3. hogy az Istennek engedelmeskedgyünk, aki nékünk azt parantsollya. hogy mind külsö,, mind belsö tiszteletett adgyunk néki.

K Ezt a belsö indulatot. tsak akülsö áldozattal leheté az Istenhez meg mutatni.?

F A külsö áldozatot minden féle népek ugy tekintették mindenkor, mint ollyan dolgot. a melyel leg inkáb meg mutathatni az Isteni felséghez valo belsö indulattyát szivünknek,

K Mitsoda azok a külsö dolgok, a melyeket ajánlani kell az Istennek az áldozatban.?

F A Mojses törvénye elött. szabad volt kinek kinek ollyan dolgokot ajánlani az Istennek., a melyeket leg méltobbaknak itélte lenni az ö nagyságahoz, és a melyekel leg inkáb meg mutathatta hozája valo háláadoságát. Ábel, azt ajánlotta az Istennek, a melyik leg jóbb volt. a juhai közöt, káin a földi gyümoltsökböl ajánlot néki. noé, a bárkábol ki szálván. madarakot. és állatokot áldozék fel, melkisedek, az áldozatban; kenyeret, és bort ajánlot az Istennek., az irot törvényben., az Isten, mojses által a sidok közöt, el rendelé az aldozatokot, elejekben adá hogy mik legyenek az áldozatra valok. és az osttyák, a mellyeket néki ajánlyanak, és hogy mitsodás Ceremoniákra kell vigyázni azon külömb külömb féle áldozatokban., de idövel mind azok az áldozatok el töröltetének a kristus által, a kit is jelentettek az áldozatok. és már mostanában, tsak egyedül a kristust magát. szabad az Istennek ajánlani, a ki is bé töltötte a töb áldozatokot amagáéval, és aki minket ollyan állapotban tett, hogy az Istennek ollyan tiszteletet adhatunk, a mely méltó az ö nagyságához. s. aug. libr. 10. de civit dei. Cap. 19.

K Miért nem szabad mostanában. valamint az elött, az Istennek négy lábu állatokot. és madarakot ajánlani az áldozatban.?

F Mert az Isten elött. azok az áldozatok. tsak a kristus áldozattyára valo nézve. voltak kedvesek, és azt is jelentették., a kristus pedig azokot el törlötte a maga áldozattyával, az árnyék, és a jell. helyt adot az igazságnak, a kristust nagyon meg bántanák, hogy ha mostanában, az Istennek más áldozatot ajánlanának, az övén kivül.

K Miért mondod azt hogy a régi áldozatok tsak a kristus áldozattyára valo nézve voltak kedvesek., és annak jelei voltak?

F. Mert a lehetetlen volt, hogy a bakok, és a bikák vére, az Istent meg engesztellye. és a vétket el töröllye, mondgya szent pál, hebr. 10. 4. A lehetetlenvolt, hogy az emberek magoktol. meg engesztelhessék az Istent, sziveknek belsö indulattyával, és hitekkel, a melyel várták. a messiást, és kit jelentettenek a régi áldozatok, azt kell mondanunk, hogy mindenkor a kristus vére. munkálodta még akor is abün botsánattyát. a régi áldozatokban., de abün botsánattyának egészen valo ereje es haszna. függöben volt mind addig. valamég ugyan valoságal azt a vért ki nem ontották. ugyan ezért is volt hogy az ó testámentum béli szentek kételenitettek meg várni, hogy a kristus áldozattya bé tellyesedgyék, és a kristus mennyen öket meg szabaditani, és fel vinni magával. ditsöségel a menyben, a kinek kapuját. vérével nyitotta meg nékik.


4 Articulus.
A Mojses törvénye elött valo áldozatok figuráinak
magyarázattya.

K. Mire valok valának arégi áldozatok?

F. Arra valok valanak, hogy valamely láthato dologban. meg mutathassák. az Istenhez valo belsö áldozattyát a szivnek, 2. hogy a jelenttse akereszten valo áldozattyát akristusnak, a melyet mostanában is ajanlyák. minden helyeken az anyaszent egy házban., és a menyekben, valamint szent pál mondgya hebr. 9. s. aug. libr 10. de Civit dei Cap. 5.

K A régi áldozatok mindnyájan egy dolgot jelentetteké?

F Nem lehetet azoknak, mindnyájan, és egészen akristus áldozattyát jelenteni, hanem némelyek, annak valamely részit jelentették. mások meg más részit., amint azt különösön, könnyü meg mutatni. st. aug. ibid.

K Mit jelentettek azok az áldozatok, amelyekben. a négy lábu, vagy a szárnyas állatokot meg ölték,?

F Azok a kristust jelentették., akinek meg kelletet halni a kereszten. ezért is nevezik a szent jános látásiban, a kristust: meg ölettetet báránynak. apoc. 13. 8. mert ö arégi áldozatokban ugy mondván meg öletetet mind azokal az állatokal., mivel tsak az ö vére, és halála. tette kedvesé Isten elött. azokot az áldozatokot

K Mit jelentett, a kenyérnek. és abornak áldozattya.. a melyet melkisedek ajánla?

F Jelenté akristus testének és vérének áldozattyát, a melyet kelleték ajánlani az egész földön, a kenyérnek, és a bornak szine alat. st Cypr. epist, 63. ad Cecilium. st hier. epist ad marcellam, st aug. de Civit dei. libr. 16. Cap. 22. libr. 17. Cap. 20

K Honnét vagyon a. hogy szent pál. aki asidokhoz irt levelében meg mutattya, hogy melkisedek a kristust jelentette, arrol nem szol. hogy a melkisedek áldozattya az oltári szenttséget jelentette volna.?

F Mert szent pál, amidön melkisedekröl szóllót, nem arra vígyázot, hogy azt meg mutassa, mitsoda hasonlatossága vagyon a kristus áldozattyának, amelkisedek áldozattyával., hanem hogy mitsoda hasonlatoság vagyon a kristus papi személye közöt, és a melkisedek papi személye közöt.

Magyarázat

Szent pál a sidokhoz irt levelében. arra vigyázot, hogy azt meg mutassa; hogy az ó törvény béli papság, nem lévén tekélletes, annak el kelletet végzödni, és hogy a tsak árnyékja, és figurája volt. akristus papságának., azt mondgya hogy a szent lélek., még elöre. meg akarta velünk értetni ezt az igazságot. hogy a messiás. a melkisedek rendi szerént valo pap lenne. szent pál azt fel teszi. hogy az irás nem mondgya., hogy az Aaron rendi szerént valo pap lenne; hanem a melkisedek rendi szerént.

1. Mert az Aaron papsága nem volt örökös. mivel önéki a papságát, a fiaira kelletet hadni. melkisedeket pedig az irás ugy adgya elönkben, mint atya. anya, és nemzettség nélkül valot. kezdet, és vég nélkül valot., aki is tsudálatosan jelenti a kristus örökös papságát., a kit is az irás, a melkisedek rendi szerént valo örökös papnak nevezi. ps. 109. hebr. 7. 3

2. Melkisedek meg áldotta ábrahámot, és Áaront, ábrahámban, tehát ö fellyeb valo volt ábrahámnál, és Aaronál.

3. Melkisedek. király volt, és aneve magyarázattya szerént. igasságnak királlya, ö sálemi király volt, az az, békességnek királya. mint ezek a nevek nem illenek Aaronra, hanem akristusra, hebr. 7. 2.

Mind ezekböl ki tettzik, hogy a melkisedek papsága fellyeb valo volt., az Aaron papságánál, mivel a szent lélek még elöre meg mondotta volt dávid által, hogy egy ollyan pap fog támadni, aki a melkisedek rendi szerént valo leszen, a mely papság, mind nagyob, mind tekélleteseb lészen az Ááron papságánál., akinek, se papsága, se az áldozatok, nem. tartának mindenkor, hebr. 7. 11. 15. 16. 17. a sídok ellen semmi nem lehet eröseb. mint ezek a mondási szent pálnak.

Mind abban valamit szent pál mond melkisedekröl. a kristus iránt, meg lehet látni, hogy szent pál. a melkisedek személyit hasonlittya a kristus személyihez, és nem az áldozattyát. a melyröl semmit nem szól. se ezt az áldozatot nem hasonlittya az Aaronéhoz, se a kristuséhoz. hanem azt mondgya. hogy melkisedekröl sok nagy dolgokot mondhatna. de azokot el halgattya. hebr 5. 11.


5. Articulus.
A Mojses törvénye alat valo áldozatok figuráinak
magyarázattya

K. Mit jelentettenek a sidok vérel valo áldozati?

F Jelentették. a kristus kereszten valo áldozattyát., a melyen vérét ki ontotta.

K Mitt jelentettek avérnélkül valo áldozatok?

F. Azt lehet mondani, hogy azok jelentették. a Mise szent áldozattyát. a melyben vért nem ontanak.

K Miért égették meg az áldozatokra valokot, egészen, vagy tsak azoknak némely részeit. minek utánna meg ölték volna öket.?

F. Azért. hogy az által. meg mutassák. az Istennek., ateremtett állatokon valo uralkodását, 2. azért, hogy ugy mondván, azoknak füsttye, az Isten széke eleiben fel hassanak. mint kedves illatu füstök.

K Azt mondád. hogy az egészen valo áldozatban, mindent meg égettek, holot a békeséges, vagy a vétkekért valo áldozatokban, az áldozatnak tsak egy részit égettek meg, a többit. vagy tsak a papok magok ették meg, vagy a papok, a népel együt, mit jelentettek mind ezek.?

F. A holocaustum. az az. az egészen valo áldozat. leg inkáb jelentette. a kereszten valo áldozatot. a mely bé tellyesedet. akristus fel támadásával., és menyben valo menetelével. mivel a kristus fel támadásával., és menyben valo menetelével. mivel a kristus egészen fel támadot., és menyekben ment. valamint ebben az áldozatban, az egész az áldozatnak füsttye hogy fel ment.

A békeséges, és a vétekért valo áldozatok. jelentették a mise szent áldozattyát. annyiban, hogy ezekben az áldozatokban. vagy tsak a papok. vagy a papok anépel együt, ettek az ajánlott áldozatokbol., tsak egyedül apapok ettek a vétekért ajánlott áldozatokbol. a békeséges áldozatokbol., a papok. a népel együt ettek., de az egészen valo áldozatbol. senki nem ehetett.

K Mi azoka. hogy soha a vétekért valo áldozatot ugy nem ajánlották, hogy elöbször nem ajánlották volna az egészen valo áldozatot?

F Meg akarták ezel mutatni hogy a mise áldozattya, nem tsak meg válhatatlan a kereszt áldozattyátol, de azzal egy, A sidok áldozati ollyanok valának. hogy tsak egy féle áldozattal, nem lehetet annyi titkokot ki jelenteni, de amisének áldozattya, amint azt meg fogjuk mutatni; egy szers mind, egészen valo áldozat. (holocaustum). békeséges áldozat, és a vétekért valo áldozat, ugyan azon egy áldozat akereszten valo áldozattal. és ez egyedül. bé tellyesitti, az egész régi áldozatokot. mondgya szent ágoston. libr 10. de Civit dei. Cap. 20. et libr 17. Cap 20.

K Azt mondád. hogy azok. akik avetekért valo áldozatot ajánlották., nem ettek az áldozatbol. mit jelentett a.?

F. Jelenté a lélek üsméretnek nagy tisztaságát, a melyel kell lenni, hogy az uj törvénynek áldozattyában. lehesen Communicálni., A papok ajánlhattyák. az oltári áldozatot a bünösökért, de ezeknek meg kell békélleni az Istennel, minek elötte abban részesüllyenek.

Ebböl ki tettzik, hogy a vétkekért valo régi áldozatok, nem voltak tekélletesek., mivel azok az áldozatok. meg nem tisztíthatták a bünösököt, és abün alat maradtak. az áldozat után is, ugyan azon ókból. nem részesülhettek az áldozatban.. de mi nékünk mondgya szent pál ollyan oltárunk vagyon, amelyen ollyan áldozatot ajánlanak., aki abünököt el törli, és részesülhetünk abban az áldozatban hebr. 13. 10.

K Azok akik áldozatot tettek, miért tették az áldozatra valo állatra kezeket, minek elötte. fel áldozták?

F Meg akarták ezel a Céremoniával mutatni, hogy ahalált meg érdemelvén. azt az állatot teszik helyekben, és készek ahalált elvenni, ha Istennek az ugy tettzik.

K A papok meg ölvén az áldozatra valo állatokot. azoknak a verit az oltár körül el hintették., mitt jelentet é?

F A jelentette akristus vérit, akinek halála után, az oldalábol fólyó vér, a kereszt körül el hintetett,

K Mit jelentett a holocaustumok oltárán lévö áldozatoknak meg öletése, amely óltár a sátoron kivül volt?

F Jelentette a kristust, akinek a kálvária hegyén kelletett szenvedni, jérusálemen kivül.

K Mit jelentet a veres tehén. áldozattya?

F. A bizonyos, hogy minden féle képen, ez az áldozat. akristus halálát jelentette.

1. A fö pap az áldozatra valot, ki kisérte a táboron kivül hogy meg ölesék, A fö pap. itélte halálra a kristust, ki is vitetett avárosbol. a szenvedésre,

2. Az áldozatra valo, az egész nép elött öletetett meg, a kristus az egész nép láttára feszitetett fel.

3 A fö pap. hét szer hintet annak vériböl. a sátor ajtaja felé., a melynek superláttya le volt botsátva, ezel azt akarta meg mutatni, hogy buzgoságal ohajttya, hogy az, akinek vérit jelenti. az áldozatnak vére. jöjjön el. és nyissa meg az embereknek, a menyeknek kapuját vérével..

4. Az áldozatot böröstöl egészen meg égették. ejelentette a kristus. tellyes, és egész áldozattyát., és amint szent ágoston mondgya. az ö fel támadását., amely meg emésztette, ugy mondván. mind azt; a mi halando volt akristusban s. aug. quaest. 13. supr. num.

5. A Cedrus fa, az isop. és a scárlát. amelyeket a fö pap. a tüzben vetette., jelentették. szent agoston szerent, a hitet. a reménséget. és a szeretetet, a mellyeket. a kristus áldozattya, tészi. érdemeseké.

6. A fö pap, aki meg ölte az áldozatot. és az aki azt meg égette. mind estvélig tisztátalanok voltanak. ezt ugy lehet tekénteni, mint ollyan dolgot. amely képzeli. azt az állapotot. amelyben lésznek a sidok. világ végiig. a kristus meg öletéséért,

K Mit jelentettek. a zemlye lisztnek áldozati.?

F A mise szent áldozattyát. amelyben akristus ajánlya magát, a kenyérnek. és a bornak szinek alat.

K Miért elegyitették meg a lisztet. olajal, és temjénel?

F Az olaj jelentette. a szent léleknek kenetit. amelyel tellyes volt a kristus, akit jelentet aliszt. a temjén, jelentette az imádságot, az az, aszivnek az Istenhez valo emelkedésit, a mely nélkül, az ajándékok, ö elötte nem lehettek kedvesek. lev. 2. 2.

K Mit jelentett. a bak áldozattya?

F Jelenti a Mise áldozattyát. a melyben az áldozat egészen meg marad, mivel a kristus ót élö áldozat.

K A midön ezt az áldozatot ajánlották, két bakot, vettek, az egyikét. fel áldozták. a másikának fejére tették az átkot, és a nép hamiságát, a pusztában el botsátották, mit jelentettek mind ezek?

F. 1. Hogy a míse áldozattya. minden erejét. a kereszt áldozattyátol veszi, ugyan ezt is jelentette a baknak vére akit meg öltek, és amely vérel meg kenték. a másikát akit el botsátottak, ez a két áldozat. tsak egy volt.

2. Hogy az ártatlan kristusnak, kelletet magára venni az egész emberi nemzetnek vétkeit.

3. A meg öletet bak., jelentette. akristus emberi természetit., aki is halált szenvedet., a másika, jelentette az Isteni természetet., a ki meg halhatatlan volt. ez a két bak. akiket egy szers mind ajánlották az Istennek., tsak egy áldozat volt. a kristus Isten és ember, az Istennek ajánlya magát, az ember halált szenved, az Isten meg marad., de az ember s’ Isten, magára véven avilág büneit. és avétkes embernek formáját, meg szabaditot minket büneinktöl. lev. 16.

K Mit jelentet a veréb áldozattya akit szabadon el botsátottak.?

F Ugyan azt jelentette a mit abak áldozattya, nagy hasonlatoság is vagyon. ezen két áldozatok közöt. lev. 14.

K A törvény szerént. minden féle áldozatra bort kelletett hinteni, mit jelentett a?

F A bort itt ugy tekinthettyük, mint akristus vérének figuráját. a mely még elöre kedvesé tette arégi áldozatokot Isten elött, az irás azt mondgya. Gen. Cap. 49. hogy a messiás borban fogja meg mosni ruháját, az az, hogy a vérit ki onttya a kereszten.

K. Meg leheté találni mind azt akristus áldozattyában, a miket láttunk arégi áldozatokban.?

F Mind azt fel találhatni a mise áldozattyában, ót látunk ollyan népet, a ki a papnak kezében adgya mind azt valami az áldozathoz szükséges. aki a pap által ajánlya az Istennek az áldozatot, aki azért ajánlya., hogy imádgya az Istennek nagyságát. hogy büneinek botsánattyát kerje, hogy néki hálákot adgyon,

meg fogjuk mutatni ezután. hogy mi formában foglallya magában ez az áldozat. mind azt., valamit láttunk arégi áldozatokban.hogy mi képpen ez bé tellyesedése a többinek. mondgya szent agoston. de Civit. dei libr 10 Cap 20.


6 Articulus
Hogy mindenkor volt. és lészen az Anyaszent egy házban
külsö keppen valo áldozat.

K Honnan tudgyuk mi azt. hogy vagyon az anyaszent egy házban, ollyan külsö képpen valo áldozat. amelyet világ vegiig fogják ajánlani az Istennek.?

F. Mi azt tudgyuk a szent irásbol, és a hagyományokból.

K Hogy bizonyittyák azt meg a szent irásbol?

F Azt meg bizonyittyák az ó, és az ujj testámentumból. Az ó testamentumban, az egész áldozatok a mostanit jelentették, a proféták közöt, pedíg ez iránt malakiás szóll leg világosabban, Az én kedvem nintsen ti bennetek mondgya a seregeknek Ura, a sidoknak., és tölletek el nem veszem az ajándékot., mert nap kelettöl fogva, nap nyugotig minden helyen áldoznak nekem, és az én nevemnek tiszta áldozatot ajánlanak, mert nagy az én nevem a nemzettségek közöt. Cap. 1.10.

Ebben a profétiában három dolgot látunk, 1. hogy az Isten meg veti az sidok áldozatit, 2. hogy azok helyében ollyan áldozatot tészen., a mely tiszta, és szent, 3. hogy azt az áldozatot az egész világon ajánlyák.

Visgállyuk meg tehát. mitsoda áldozat lehet a, mivel a keresztnek áldozattyát, nem ajánlották az egész földön minden helyen, a mi szeretetünknek áldazattya pedig. aprotestánsok szerént is. nem ollyan áldozat. a mellyet tellyeségel. tisztának, és szentnek. lehetne mondani. akülsö képpen valo áldozatrol vagyon tehát itt aszó. ugyan ezt is érti a proféta, ezen a szón. mincha, a mely szó az originálisban találtatik, és a mely tészen, lisztel, olajal, és boral valo áldozatot., ez az áldozat, nem lehet tehát más áldozat, hanem a mise áldozattya. a melyet minden helyeken, és minden nemzetek ajánlanak, ugyan ezen értelem szerént is magyarázzák ezen profétiát az egész szent atyák. st Irene libr 4. Contr. heress. Cap. 32. tertull libr 2. Contr. marci. Cap. 22. st Chrys. supr. ps. 95. st aug, libr. 18. de civit dei. Cap 35.

Ezt meg lehet bizonyittani az uj testámentumbol.

1. Az Eucharistiának rendeléséböl. 2. az apostolok irásibol, a melyekböl ki tettzik. hogy oltárok valának. ahol Communikáltanak. és ö magok is ajánlották az áldozatot. 3. a szent jános látásibol.

1. Az Évangelisták, és az apostolok az oltári szenttségnek. rendeléséröl szolván, elönkben adgyák ezeket a szavait, a kristusnak, Ez az én testem, mely meg töretett, vagy adatott érettetek. Ez az én vérem, mely ki öntetett érettetek. a kristus nem mondgya a görög forditás szerént. mely meg töretik, vagy adatik, ki öntetik, hanem, mely meg töretett, vagy adatot. ki öntetett. hogy meg mutassa ez által, még elöre, az ö testének, és vérének. az apostolokért, és minden emberekért valo titkos fel áldozását.

2 Visgállyuk meg szent pálnak a sidokhoz irt levelének Cap 13. 10. abbol meg láttyuk a mise áldozattyát, mondván vagyon oltárunk., melyröl nem szabad enniek azoknak, akik a sátorhoz szolgálnak, mert a mely állatoknak vérek hé vitetik afö pap által. a szent helyben abünért, azoknak testek meg égettetik ataboron kivül. erre valo nézve szenvedet a kristus avároson kivül, ebböl kitettzik, hogy az ó testámentum béli áldozatoknak Cérémoniái. az uj testámentum béli valoságos áldozatot jelentették.

3. szent lukáts tészen emlékezetet az áldozatrol melyet ajánlottak az Istennek az apostolok ántiokiában, eképpen is szól, a görög forditás szerént. mikoron azért áldoznának az urnak. és böjtölnének. mondá a szent lélek. válaszátok el nékem pált, és barnabást. a munkára. a melyre én öket hittam. act. 13. 2.

A bizonyos hogy a görög szó, amelyet itt az áldozatra magyarázták, mindenkor a mise szent áldozattyára értették,

4. Meg lehet még bizonyittani az oltarinkon lévö szent áldozatot. a szent János látásibol, a ki is látot a királyi szék közöt, és anégy lelkes állatok közöt, és a vének közöt, mint egy meg öletett bárányt állani, a görög forditás szerént, mint egy fel áldoztatot bárány állani. apoc. 5. 6. a négy lelkes állatok, és a huszon négy vének le borulván a bárány elött, mondák, meg ölettél, és meg váltottál minket véred által, minden ágazatbol, és nyelvböl, és népböl, és nemzettségböl, és tettél minket királyokká, és papokká, a miIstenünknek ditsöségire. sokan az irás magyarázok közül, azt böltsen tarttyák, hogy a szent lélek, meg akarta ez által mutatni szent jánosnak, hogy mitsoda formában ajánlyak az Istennek akristust az oltári szenttségben., mivel szent péter is azt mondgya. hogy az anyaszent egy ház. választot nemzettségböl. királyi papság. szent népböl álván, minden nap ajánlya Istennek ezt a barányt. 1 petr. 2. 9.

A tráditiobol is nyilván ki tettzik, hogy mindenkor ajánlottak az Istennek külsö képpen valo áldozatot az anyaszent egyházban, és ez az áldozat. nem egyéb, hanem a kristus testének, és vérének ajánlása. akenyér, és abor szinek alat.

1. Ezt könnyü meg bizonyittani az egész Conciliumokból. az elsö közönséges Nicaeai Conciliumbol. Can 18. 325 esztendöben. az Ancyriai Concíliumbol. Can. 1. a Laodicaeai Conciliumbol, Can 3. 4. a Carthagobéli második Conciliumbol. Can. 2. 8. mind ezek a negyedik saeculumban voltak. a Toletumi tizenötödik Conciliumbol. Can. 5. 681 esztendöben. többeket is még elö számlálhatnék, ha szükséges volna, ezek mind azt tanittyák hogy az anyaszent egy házban. ajánlották, akristus testének, és vérének külsö képpen valo áldozattyát, és arrol Cannonokot is tsináltak:

Ezekhez azt is hozá adom, hogy a Calcédoníai közönséges Concíliumban. 451.eszt. panaszt tettek dioscorus ellen., azért. hogy fösvénységtöl viseltetvén, a szent áldozatra bort nem küldöt lybiában, ez a hely egyiptumban vagyon. és arra valo nézve, sok ideig misét nem mondhattak.

2. Azt meg lehet bizonyittani. az egész anyaszent egy házaknak lyturgiaibol, vagy missáléibol. szent Basilius, szent Chrysostomus. mindenik a negyedik saeculumban éltek. ezek a szentek a lyturgiát rendben vévén, meg most is azzal élnek agörögök., a lyturgia, a melyel a romai anyaszent egy házban élnek, hasonlo régi, ki is tettzik mind azokbol a könyvekböl, hogy az anyaszent egyház, mindenkor ajánlotta. külsö képen az igazán valo áldozatot. akenyérnek, és a bornak szine alat

3. Erröl az egész szent Atyák, tésznek bizonyságot. az irásokban. sz. justinus. sz. Iraenéus, libr 4. Cap. 34. Sz. Cyprianus. epist. 66. ad Cleri. sz. optatus libr. 6. ad donat. sz. Chrysostomus. libr. 6. de sacerdo. sz. Gregorius náziánus. apolog. 1. et 2. Contr. julíanum. sz. agoston epist. 420. de Civit dei libr. 10. Cap. 20.

4. A bizonyos hogy a Mise szent áldozattyát. az egész világon. és az egész keresztények ajánlották. és azt soha más eretnekek. el nem akarták törleni. hanem tsak luthérus., és Calvinus. nem is lehet oly idöt mondani amelyben ez a szent áldozat kezdödöt volna. tehat a szent áldozat apostoli traditio, mert a meg tsalhatatlan régula. a mint ezt már másut is mondottuk., hogy a mit az anyaszent egy ház. tart mindenüt egy aránt. és a melynek kezdetit nem tudhattyák, hogy az a dolog nem ujonnan találtatott, hanem apostoli tráditio. ez, a szent ágoston tanittása libr 4. de baptism. Contr. donatistas. Cap.24.


7 Articulus.
Erröl a kétt szoról. Lyturgia. es Missa. a mely szokkal
élnek, midön az anyaszent egy háznak, külsö képpen valo
áldozattyárol. szolnak.

K Miképpen nevezik az anyaszent egy háznak. külsö képpen valo áldozattyát?

F A görögok azt liturgiának nevezik; a deákok Missának.

K Mit tészen ez a szó liturgia?

F E görög szó. a mely közönségesen minden féle szolgálatott tészen. de az egész traditio szerént, ezen a szón a szent áldozatott értik, ugyan tsak egyedül erre az értelemre is vagyon szentelve ez a szó a keresztények közöt.

K Mit tészen ez a szó Missa?

F Némellyek azt gondolták hogy sido szó. némellyek pedig azt tartották, hogy ezt a szót. az észak felöl jöt nemzeteknek régi nyelvekböl vették ki. de azt inkáb el mondhatni, hogy a deák nyelvböl vették. Missa, vagy missio, tészen küldést, mert az elöt ki küldötték a Catéchuménusokot, és a penitentzia tartokot, minek elötte a szent áldozathoz kezdettenek, és ahiveket is ki küldötték a szent áldozat után. ami képpen mostanában is ki küldik. erre valo nézve szokták mondani. a Catechumenusok Miséje, a hivek miséje, idövel az egész Isteni szolgálatot Misének nevezték, eképpen szentelé a szokás. ezt a szot Mise, arra, hogy a szent áldozatot tegye.

K Régen vagyoné szokásban ez a szó?

F Ezen a szón értették. a szent áldozatot, még a negyedik saeculumtol fogvást. s. leo. epist. 11. vel. 81. ad dioscorum. Cap. 2. s. ambr. epist. 20. vel. 14. vel. 33. ad sororem. Cardinalis bona. lyturgia libr. 1. Cap 3.


8. Articulus.
Hogy mi legyen a Mise szent áldozattya.

K Mitsoda a mise áldozattya?

F. A kristus testének, és vérének áldozattya. amelyet akristus, és az anyaszent egy ház ajánlya az Istennek. apap keze által, a kenyér, és abor szinek alat. akereszt fán lévö áldozatnak emlékezetire.

K Mind a, valamiket mondottunk ide fellyeb. akülsö képpen valo áldozatrol. reá illiké aMise áldozattyára?

F Igen is, mert ez az áldozat. ollyan külsö, és láthato dolgokbol álló ajánlás, a melyet. az ajánlot dolgoknak valamely változásával, ajanlya Istennek, a törvény szerént valo egyházi szolga, mind azokra a végegre valo nézve, a melyekre kell az áldozatokot ajánlani az Istennek.

E külsö, és láthato dolgokbol álló ajánlás, tudni illik. a kristus testéböl, és véréböl, a melyet ajánlanak a kenyérnek, és a bornak láthato szinek alat.

Ajánlya az Istennek. mert tsak egyedül az Istennek ajánlyák a Mise áldozattyát, és a több áldozatokat, emlékezetet tésznek a misében a szentekröl, de nem ajánlyák nékiek az áldozatot mondgya szent ágoston. libr. 20. Contr fausti. Cap 21.

A törvény szerént valo egy házi szolga, tudní illik, a püspökök, apapok, akik is a kristus szolgai lévén, az ö képit viselik, és akik, ahivek nevében tészik az ajánlást.

Az ajánlot dolgoknak valamely változásával, ez a váltózás valoságos volt a kereszt fán, amelyen akristus meg holt, de az oltáron, akristus halálárol tsak emlékezetet tésznek, mivel amisében, nem szükséges hogy valoságos más változás légyen, mint a mely akereszt fán volt, mert amise áldozattya. és a kereszt fán lévö áldozat, tsak egy áldozat.

Vagyon mind azon által. változás. az ajánlott kenyérben. és borban., de az a változás tsak a, hogy helyt ád a kristus testének, és vérének, akenyérben, és a borban.

K Miért mondod azt, hogy apüspökök, és apapok., akristus képiben vannak. és azö szolgai?

F Mert akristus fö papja lévén ennek az áldozatnak, ugyan ö is változtattya maga testévé a kenyeret, és maga vérévé abort, ugyan ö magais ajánlya magát az Istennek, mivelvén maga, ezt a ki mondhatatlan változást.

K A püspökök, és apapok. miveliké ök is, ezt a ki mondhatatlan változást?

F. Igen is, de ugy mint élö eszközök. akikel akristus munkálodik, mivel akristus beszél az ö szájok által, és magát is ajánlya az ö kezek által, az atya Istennek, ugyan ezért is vagyon; hogy a szenteléskor ugy mondgyák akristus szavait, mint ha ö maga mondaná, ez az én testem. ez az én vérem.

K Hogy ha ez igy vagyon apüspököket, papokat., tsak a kristus szolgainak kell hát nevezni., és nem papoknak, mivel ez a név. tsak azokra illik, akik áldozatokot áldoznak.?

F A kristus az az egyedül valo fö pap. aki magát valoságal fel áldozta. a kereszt fán, apüspökök, és a papok az alat. a fö pap alat valok, de ök valoságos papok, és áldozok, mivel valoságal ajánlyák akristust az Istennek., és ötet titkoson mystice áldozák az oltáron, a szentelésnek szavait mondván.

K Miért mondod azt. hogy a papok ebben. az anyaszent egyháznak is szolgai.?

F Azért, mert az anyaszent egy háztol választattak arra, hogy az ö nevében. ajánlyák a szent áldozatot

Magyarázat

A Mise szent áldozattyában. az anyaszent egy ház. ajánlya akristust, és magát is ajánlya az Istennek akristusal. és a kristus által, és ezt mind a papok által viszi végben., s. aug. libr. 10 de Civit. dei. Cap 6. et 20. eképpen. a mise ollyan áldozat, a melyet egy szers mind akristus, apapok., és az egész anyaszent egy ház ajánlya. és mindenik a hivek közül. aki jelen vagyon.

K A kereszt fán valo áldozat. egyé az oltáron levö áldozatal?

F. Mind egyikében, mind a másikában,. azon áldozatot ajánlották, és ajánlyák, és ugyan azon pap által, hanem tsak némely dologban külömbözik.

Magyarázat

A kereszt fán, és az oltáron a kristus magát ajánlotta, és ajánlya, de a kereszt fán. magát ajánlotta, vérit ki ontván, az oltáron pedig magát ajánlya vér ontás nelkül, ez a két féle ajanlás, nem szaporittya meg az áldozatokat., mivel szent pál azt mondgya. hogy a kristus szüntelen ajánlya magát. az égben az atya Istennek., ami vétkeinknek el törlésiért, a kristusnak a kereszt fán. mi érettünk ki ontatot vérének ajánlása az égben, és azon vérnek apap keze által valo ajánlása nem más, hanem azon áldozat. amely volt. akereszt fán, Noha sok miséket mondgyanak is, de azt igazán el lehet mondani hogy tsak egy áldozat vagyon az anyaszent egy házban., amely akeresztnek áldozattya és a melyet gyakorollyák mindenik misében. ámbár azt szokták mondani valamely püspöknek, vagy papnak., szent áldozatidban ajánlom magamot, de ezzel azt nem tarttyák. hogy sok áldozatok volnának, hanem hogy az egy áldozatban. sok ajánlások vannak, melyeket meg ujittyák mindenik misében. erröl példát látunk asidok áldozatiban., amelyeket az egész népnek büneiért ajánlották, azokban az áldozatokban, apap fel áldozván az áldozatot, azt az Istennek ajánlotta, azután azon áldozatnak vérit a sanctuariumban vivén, ujjolag az Istennek ajánlotta., akor kéttszer volt az ajánlás, de tsak egy volt az áldozat.

K Mikor rendelte akristus ezt az áldozatot?

F A szenvedése elött, amidön vevé akenyeret. és a pohárt, mondván, Ez az én testem mely ti érettetek meg töretett, ez az én vérem., mely ti érettetek ki ontatot. ezt tselekedgyétek az én emlékezetemre. 1 Cor. 11. 24. ezek a szók által., ezt tselekedgyétek. az én emlékezetemre., hatalmat ada akristus az apostoloknak., és az utánnok valojoknak, hogy azt tselekedgyék amit ö, és hogy ajánlyák az áldozatot, valamint ö ajánlotta, Conc. trid. sess. 22. Cap 1. de sacrificio missae,


9 Articulus.
Hogy mitsoda végekre, és okokra valo nézve ajánlyák
a Mise áldozattyát.

K Mitsoda okokra valo nézve ajánlyák a Mise szent áldozattyát?

F. Mind azokra az okokra valo nézve, amelyekre ajánlották. a sidok az áldozatokot., mivel a szent mise bé tellyesedése az egész régi áldozatoknak, s. Chrys. supr. ps. 115. s. aug, libr 17. de Civit dei Cap 20.

Magyarázat

A Mise szent áldozattya. egész áldozat. holocaustum a melyet az Istennek ajánlyák mint örökös nagy urnak, mivel akristus ót magát egészen ajánlya. az attyának, valamint ajánlotta magát a kereszt fán, és valamint ajánlya magát az égben, nem is lehet ahiveknek kedvesebb tisztelettel tisztelni az Istennek méltoságát, felségit a vallásnak valamely tselekedetivel, mint mikor a kristust ajánlyák ö néki, és magokat is akristusal.

2. A mise engesztelö áldozat. propitiatoria, az az, ollyan áldozat, mellyet a bünnek botsánattyára. ajánlyák, e meg bizonyittatik ezekböl aszókból: Ez az én testem mely meg töretett ti érettetek, ez az én vérem., mely ki ontatott ti érettetek, és többekért, a bünöknek botsánattyára.

E meg bizonyittatik az anyaszent egy haznak. tráditioibol, a ki is mindenkor engesztelö áldozatnak tartotta. ezen áldozatot, ugyan is mi lehet a mi meg engesztelhesse jobban az Istent, mint a, mikor ö néki ajánlyák. az ö fiának testét, és vérét, a melyet ki ontott érettünk a kereszt fán, ha az ó törvényben. az áldozatnak vére. meg engesztelte az Istennek haragját, a kristus vérének ereje által, az ujj törvényben, akristus teste es vére, a melyet nem figurában, hanem valoságal ajánlyák. az Istennek, annál is inkáb meg engeszteli ötet, mivel arégi áldozatok magokban nem voltanak foganatosak, se magokban nem voltanak engesztelök, mert tsak példái voltanak a kereszten valo áldozatnak, és attol is vették minden erejeket, de a Mise áldozattya. magában engesztelö; mert abban valoságal a kristus testét, és vérét ajánlyák,

3. A szent Mise, háláado áldozat, ugyan ezért is neveztetik Eucharistiának, egörög szó, mely hálá adást tészen. s. aug epist. ad honoratum. 120.

4. Ez az áldozat, meg nyerö áldozat, impetratorium azaz, ollyan Istennek valo ajánlás, amelyel tölle, mind lelki, mind testi szükségeinkre valo segittséget meg nyerünk., mi semmit meg nem nyerhetünk más képpen Istentöl., hanem akristus által, azért, ebben az áldozatban, ö néki ajánlyuk az ö szenttséges szent Fiát, aki is tsak egyedül. a mi közben járonk. hogy ö általa mehessünk az Istenhez. s. aug. epist. 59 ad pauli.

K Mint hogy a bünnek botsánattyáért ajánlyák a Misét. elegendö tehát. abün botsánat el nyerésire. amisét hittel halgatni. és nem szükséges a penitentzia tartásnak szenttségéhez járulni?

F. A misét hittel halgatni, botsánatot nyernek., a bótsánando vétekért, nem is szükséges azért, apenitentzia tartásnak szenttségihez járulni., de ami ahalálos vétkeket illeti, a szent Mise azokért meg engeszteli az Istent, és kegyelmét nyeri. hogy lehessen hasznoson járulni, apenitentzia tartásnak szenttségéhez. Conc. trid. sess. 22. Cap. 2. de sacrificio Missae.

Magyarázat.

A keresztnek áldozattya, akitöl vészi amisének áldozattya minden erejét. eszerént engesztelö áldozat, mivel avétkek a kereszten lévö áldozatra valo nézve, tsak a szenttségek által botsátatnak meg, de aszenttségek minden erejeket, akereszten lévö áldozattol veszik, és az Isten tsak annak az áldozatnak érdemiért adgya kegyelmit arra, hogy haszonnal járulhassunk aszenttségekhez.


10 Articulus.
Hogy kinek ajánlyák a Mise szent áldozattyát. és hogy abban.
miért tésznek emlékezetet aszentekröl.

K Kinek ajánlyák, a Mise szent áldozattyát?

F Egyedül az Istennek, a mint azt már meg mondottuk másut, a Mise imádságibol eki tettzik. mind adeák, mind a görög anyaszent egy házban. s.aug. libr 20. Contr faustum. cap 21. Conc. trid. sess. 22. Cap. 3. de sacrificio missae.

K Miért szokták tehát eképen mondani. szent péter, szent pál miséje, aBoldogságos szüz miséje, a halottak miséje?

F Az által, tsak azt akarják mondani. hogy akor emlékezetet tésznek a misében, szent péteröl, szent pálrol. aboldogságos szüzröl, az élökröl, és aholtakrol.

Magyarázat

A szentek Miséje nem egyéb, hanem az az áldozat, amelyet ajánlyák az Istennek aszentek innepén, és amelyben emlékezetet tesznek rollok az áldozat elött valo imádságokban. a halottak miséjinek azt nevezik, a melyet fekete öltözetekel mondanak. és melyben az imádságok. különösön mind inkáb a halottakért vannak, de azt valoságal el lehet mondani, hogy az esztendönek, mindenik napján. valahány miséket mondanak, azokot mind egyedül az Istennek ajánlyák, a szentek emlékezetire., az élö hivekért, és a holtakért. Cardin. bona liturg. libr 1. Cap 2.

K Miért tésznek emlékezetet minden misékben, a szentekröl, az élö hivekröl, és a holtakrol.?

F. Mert a mise szent áldozattya., az egész anyaszent egyház áldozattya, akristus azt ajánlya, mint feje az anyaszent egy háznak, avitézkedö anyaszent egy ház is ajánlya azt azö fejével akristusal., és meg egyezvén a gyözedelmes anyaszent egy házal, mind akettö az Istennek irgalmaságát. kéri akristus által, a szenvedö anyaszent egy házra. ezután bövebben fogunk erröl szollani.

K Mitsoda okra valo nézve tésznek emlékezetet a szent áldozatban., az angyalokrol, és a szentekröl.?

F. 1. Hogy meg mutassák. a földön valo anyaszent egy háznak, az égben lévö anyaszent egy házal valo egyeségit, akivel is egy test, amint ide fellyeb meg mondók, 2. hogy örülvén gyözedelmes voltáért, azért az Istennek hálákot adgyunk, 3. hogy az öket valo követésre magunkot fel gerjeszük, 4. hogy az ö esedezések által, a kristustol. kegyelmet nyerjünk. Conc. trid sess. 22. Cap. 3. de sacrificio missae.

K Régi szokásé az áldozatban a szentekröl valo emlékezet tétel?

F Ez a szokás meg volt mindenkor az anyaszent egyházban., ezt meg lehet bizonyittani a leg régieb liturgiákbol., és az elsö saeculumok béli szent atyák irásibol. s. justinus. apolog 2. s. Cypr. epist. 34. et 37. s. Chrysost. hom. 21. supr. act. apost. s. aug. libr 8. de Civit dei. Cap. 27.


11 Articulus.
Hogy kiért ajánlyák. a Mise szent Aldozattyát.

K kiért ajánlyák. a Mise szent áldozattyát?

F. Az egész emberi nemzetért, fö képpen ahivekért, és a purgátoriumban lévö lelkekért.

Magyarázat.

A Misében közönségesen nem tésznek emlékezetet másokrol, hanem a Catholicus hivekröl, nintsen is ollyan Deák liturgiánk a mely nyilván tenne emlekezetet ahitlenekröl, hanem tsak nagy pénteken. tesznek emlékezetet mostanában ö rollok, az elött minden misében imádkoztak érettek, leg aláb ollyankor, a mikor apüspök mondot misét, az anyaszent egy ház szándéka a, hogy leg aláb titkon imádkozanak érettek, a mi atyánkban, fel találtatik az érettek valo imádság., szent pál azt akarja. hogy minden emberekért imádkozanak, mivel az illyen imádság jó. és kellemetes az ur jésus kristus elött, aki azt akarja. hogy minden ember üdvezüllyön, és az igazság üsméretire jusson. 1 tim. 2. 1.

K Honnét bizonyittod meg. hogy lehet ajánlani a szent áldozatot. apurgátoriumban lévö lelkekért?

F Az egész világon lévö anyaszent egy házaknak hagyásibol.

1. Ezt a hagyást meg lehet bizonyittani az egész szent atyák irásibol, és a Conciliumokbol., tertul. lib de corona militum Cap. 3. s. Cypr. epist 66. s. aug. libr 9. de conf. Cap 12. et 13. Conc. 4. Carthag. Can 79. Anno. 398.

2. Az egész liturgiákbol, mivel egy nintsen, aki emlékezetet ne tenne ahalottakrol, az anyaszentegy ház az egész világon követi azt a szokást. hogy a holtakért ajánlya a szent áldozatot., eszokásban volt szent Chrysostomus idejében, aki arrol világosan beszél, hom 69 ad populum antioch,. és szent agoston erröl nyilván tanit. ezt a szokást mindenüt tartották, amidön. lutherus, és Calvinus azt el akarák törleni, nem is lehet meg mondani hogy ez a szokás mitsoda idöben kezdödöt, tehát apostoli tráditio szent agoston mondása szerent, libr 4. de baptist. cap. 24.

K Mitsoda az anyaszent egy ház szándéka. midön az élökért ajánlya az Istennek a szent áldozatot?

F A hogy abünösök meg téréseket kérje Istentöl, az igazaknak meg maradásokat, és mindenikének az üdveséget.


12 Articulus.
A halottakért valo miséknek, bövebben valo magyarázása

K Mitsoda az anyaszent ház szándéka. midön ahalotakért ajánlya az Istennek a szent áldozatot?

F A hogy, a szenvedö lelkeknek könnyebbülést nyerjen Istentöl, és hogy a szenvedéstöl meg szabadulván. az örök ditsöségben mehessenek.

K Leheté azt el mondani, hogy bizonyos számu misékel., vagy a privilégiátus oltáron mondot misével, bizonyoson meg szabadithatni valamely lelkeket apurgátoriumból?

F. Azt nem lehet mondani, és magunkot ahoz kell szabni, a mit mindenkor hitt az anyaszent egy ház., tudni illik, hogy a purgátoriumban lévö lelkek. meg könyebittetnek az imádságok, alamisnák, és a szent áldozatok által. ezt szent ágoston mondgya. serm.32. de verbis apost. libr 4. de baptist. Cap 24. ezeknél többet mondani bizonytalan dolog, és el kell kerülni az illyen dolgokrol. az ollyan kérdéseket, mellyek tsak a curiositast nevelik.

K Ajánlottáké az elött, valamint mostanában. a szent áldozatott különösön minden halotért?

F. Az elött, valamint mostanában., a szent áldozatot, soha ugy nem ajánlották egy halotért. vagy élöért. hogy akor atöbbiért is nem ajánlották volna, mert a mise az egész anyaszent egy háznak áldozattya, de a mindenkor meg volt, valamint mostanában, hogy az imádságokot különös személyre is forditották, eki tettzik a Conciliumokbol. és a szent atyak irásibol. 4 Carthag. Can 79. tertull. libr. de monog. Cap. 11. Euseb. lib 4. de vita Constan. Cap. 71. s. ambr. oratio funeb. de valentin. s. aug. de Conf. libr 9. Cap 12.

K Mitsoda napon ajánlyák. a szent áldozatot. ahalottért?

F 1. Azon a napon. a melyen valakí meg hal. tertul. libr. de anima. Cap. 51. Euseb. de vita Constan. libr 4. Cap 71. s. aug. Conf. libr. 9. Cap 12. atest jelen lévén.

2. holta után valo harmadik napon. akristus harmadik napon valo fel támadásának emlékezetire. constitutiones apost. libr. 8. Cap. 42.

3. A hetedik napon., mert az Isten, azon anapon nyugodot meg, s. ambr. ora. de fide resurecti.

4. A harmintzadik napon.. Amalarius. libr. 3. de offi Ecclesi. Cap 44.

5. Az anniversarium napján. esztendö mulva, azon a napon a melyen meg holt. tertul. de Corona mili. Cap. 3.

K Nem babonaságé eképpen vigyázni a napokra.?

F. A napokra vigyázni valamely helyes ók nélkül babonaság, de mikor nagy okbol akarnak tselekedni valamely dolgot valamely napon, inkáb mint sem a másikán, a nem babonaság. meg tartani avasárnapot, és más napokot, a melyeken akristus titkait illik, a nem babonaság, mind ezekböl azt láttyuk, hogy jó okból mondanak miséket azokon a napokon. és a szent, és ditséretes dolog. mostanában is meg tartani azt a régi szokást.

K Nem leheté viszá élni. valamiben, ahalotti Misék iránt?

F. Igen is, mivel a szent dolgokal. minden nap. láttyuk hogy víszá élnek.

K Miben áll hátt az a viszá élés?

F. Abban hogy nem követik az anyaszent egy ház szándékát, akiis azt akarja. hogy a halottakért valo Isteni szolgálatban. a hejában valo költtségeket el távoztassák, és hogy azt a rendet kövessék, amelyet ád ez iránt, a mellyet sok volna itt fel tenni, azt a rubricában meg lehet látni, mind azon által, egyet szükséges fel tennem,

Az anyaszent egyház azt parantsollya., hogy ha tsak rend kivül valo dolog nem történik, a mise meg egyezék a napon lévö officiumal, de a hivek azt nem tudván, vagy arra nem vigyázván, midön valakiért akarnak misét mondatni, azt akarják hogy halotti misét mondgyanak, meg nem visgálván, hogy ha a meg leheté, vagy nem azon a napon, találkozik is ollyan pap. aki ebben kedvez a hiveknek. és halotti misét mond. nem vigyázván anapra holot, ez abusus, mivel azt kellene tudni ahiveknek. hogy mindenik mise oly hasznos aholtaknak. valamint az élöknek, A minden napi misékben szintén ugy imádkoznak különösön aholtakért. valamint a töb misékben. és tsak a halotti solemnitásért, és atöb Isteni szolgálatokért. melyek vannak aholtakért, a fellyeb fel jedzet napokon, hogy az anyaszent egy ház rendelte azokat az imádságokot. és oktatásokot. a melyeket olvasák, a halotti misékben. nem szükséges tehát hogy a hivek az anyaszent egy háznak rendit meg bonttsák, és ollyan napokon mondassanak miséket a mellyeken meg vagyon tiltva. és a papok kik nékik ebben kedveznek, hivatallyokot nem tudgyák egészen, mivel másképpen, azt nem tselekednék.


13 Articulus.
Az Énekes, és a szoval valo misékröl.

K Hány féle képpen mondgyák a szent Misét?

F. Két féle képen, 1. aszokás szerént valo nagy Cérémoniával. 2. Cérémonia, diáconusok, és ének nélkül, az egyikét nagy misének, amásikát kis misének nevezik.

K Láttyuké azt arégi szokásokbol. hogy illyen két féle képpen lett volna az áldozat?

F A nagy misének rendit láttyuk a szent justinus második apologiájában., az apostoli Constitutiokban. libr 8. Cap. 6. egy szoval, mindenüt arégi irásokban.

A kis Misének régisége nem ujjab, mivel erröl nagy bizonyságokot találunk. tertuli libr. de persecuti. cap 14. st Cypr. epist. 5. Euseb. libr 4: de vita Constant. Cap 45. st aug. libr. 22. de Civit dei Cap. 8. st Grego. mag. hom. 37. supr Evang. Cardin. bona. liturg libr. 1. Cap. 14.

K szabadé Misét mondani. midön senki sem Communical?

F. A papnak, aki a szent áldozatot ajánlya, aszenttségel kell Communicálni, anépnek. aki jelen vagyon. leg aláb lelki képpen, az anyaszent egy ház azt kivánná. hogy mind azok akik a misén jelen vannak, ollyan tiszták volnának. hogy mind Communicálhatnának, vagy is leg aláb némellyek közüllök, de azért nem tilttya az ollyan misét. ahol tsak egyedül a pap Communical, de söt még azt szentnek. és jónak tarttya. Conc. trid. sess. 22. Cap. 6. de sacrificio missae.

Magyarázat

A papnak. a ki a szent misét ajánlya. Communicalni kel. 1. mert apapnak Communioja szükséges leg aláb az áldozatnak egész voltáért, 2. mert az anyaszent egy ház azt parantsollya a papoknak hogy Communikállyanak. mindenkor mikor misét mondanak Conc. tolet 12. Can 5.

A népnek aki a szent áldozaton jelen vagyon, Communicálni kell. leg aláb lelki képpen, mivel a mise, a népnek ollyan áldozattya, valamint apapnak, együt kell tehát ajánlani azt a papal, szükséges azért hogy abban részesüllyön. leg aláb szivel. és lelki képpen,

A misé a hol tsak egyedül a pap Communicál. jó, és szent. 1. mert azért nem különösön valo áldozat, hanem az egész anyaszent egy háznak áldozattya, közönséges, és valoságos áldozat.

2. Az anyaszent egy ház soha sem tiltotta az ollyan miséket, ahol tsak egyedül apap Communicál, azt nem lehetne meg mutatni, hogy mikor tiltotta volna azt meg, de azt. meg lehet bizonyitani sok régi bizonyságokal. hogy az ollyan misék, a hol tsak egyedül a pap Communicál, igen régen vannak szokásban meg sem lehetne mondani eredetit annak a szokásnak, Cardin. bona. liturg. libr 1. Cap 14.


14 Articulus.
Hogy mitsoda hellyen kell mondani a Misét, és a
házaknál lévö kápolnákrol.

K Mitsoda helyen kell szolgáltatni a szent áldozatot?

F. Az apostolok rend szerént a házakban szolgáltatták. act. 2. 46. mind azon által. ki tettzik szent pál mondásábol, hogy már akkor volt arra rendeltetet hely. amelyet templomnak nevezték, 1 Cor. 11. 22. az üldözésekben pedig mindenüt. ajánlották. a szent áldozatot. ahol lehetet, a tömlöczben, vendég fogadokban. és föld alat valo pintzékben, Euseb. hist. Eccles. libr. 7. Cap 17. de amidön a hivek szabadságban voltanak, mindenkor, arra rendeltetett hellyeken áldoztanak, szükségben most is meg lehet a házakban, de szükségen kivül másut nem szabad, hanem a templomban, és a meg szentelt kápolnákban. Conc. trid. sess. 22.

K Régi szokásé a házaknál kápolnáknak lenni, ditséretes dologé, és szabadé?

F Constantinus Császár. épitetet vala egyet amaga udvara számára, amint Eusebius mondgya. de vita Constan, libr 4. Cap. 17. már igen régi idöktöl fogva, adnak arra szabadságot a püspökök, a fejdelmeknek, és anagy uraknak, szükségben másoknak is meg engedik, példának okáért, midön a parochiális templom mesze vagyon ugy hogy, az utra, vagy más akadályokra valo nézve, sokszor elkelletnék mulatni az Isteni szolgálatot., de a háznál lévö kápolnák iránt, igen kell vigyázni az anyaszent egy ház rendelésire.

1. A nagy Innepekben nem szabad ótt misét mondatni, hanem a parochiában kell menni, hogy ha lehet.

2. Hogy üsméretlen, vagy idegen papal nem szabad abban misét mondatni a püspök hire nélkül.

3. Minden harmadik vasárnapon leg aláb a parochiális templomban kell misét halgatni,

4. Arra igen kell vigyázni. hogy az oltárhoz valo szent edények, öltözetek, fejér ruhák, tisztán, és tisztességesen tartassanak,

5. A parochusnak, meg kell némelykor visgálni, a háznál lévö kápolnákot, hogy ha ótt, minden jó rendben vagyoné. Conc. trid sess. 22.


15 Articulus
Az oltárokrol, oltári öltözetekröl. fejér ruhákrol,
és a szent edényekröl.

K Regi szokásé az anyaszent egyházban. oltarokot tartani, a melyeken ajánlyák a szent áldozatot.?

F Ez a szokás az apostoloktol maradot., szent pál arrol emlékezetet tészen, az egész szent atyák is ezt a szokást bizonyittyák, 1 Cor. 10. 12. hebr. 13. 10. tertul. libr. ad Conjug. Cap. 7. st. Iren. libr. 4. Cap. 34. st Cypr. epist. 66. st optat. lib 6. Contr. donatistas. st Chrys. libr 6. de sacerdo.

K A régi idökben, miböl voltak az oltárok?

F. Azt el lehet itélni, hogy az üldözésekkor. vagy fábol, vagy köböl voltak. a mint lehetet., mivel abban az idöben a szent áldozatot mindenüt ajánlották, ahol alkalmatoság adatot., a negyedik saeculumban válogatás nélkül áldoztanak., akö, vagy afa oltáron, st Gregorius. de Nyss. emlekezetet tészen a kö oltárrol, orat.supr. baptis. Je. Chr. szent athánasius pedig a fa oltarrol. epist. ad solita de már régi idöktöl fogvást, tsak kö oltáron szabad áldozatot tenni,

K Miért rendelte az anyaszent egy ház. hogy az oltárok köböl legyenek.?

F Mert az oltár akristust jelenti, aki is aszent irásban négy szegeletü könek neveztetik.

K Régi szokásé az oltárok alá. reliquiákot tenni?

F. Annak kezdetit nem tudgyuk. hanem azt tudgyuk hogy ez a szokás. közönséges volt. a negyedik saeculumban, st. hier. Contr. vigilan. st aug. libr 20. Contr. faust.Cap. 21. ami pedig leg elöbször adhatot erre okot. 1. a szent jános látásiban olvasuk. hogy az oltár alat látta a martyrok lelkét, apoc. 6. 9. 2. a szükség, mivel az üldözésekben. kénszeritettek. misét szolgáltatni, a föld alat valo helyekben. a mártyrumok temetésin.

K Régi szokásé az anyaszent egyházban, egy nehány. oltárnak lenni egy templomban.?

F A görög templomban tsak egy oltár vagyon., mivel napjában tsak egy misét mondanak, mindenik templomban, szent Ambrus a nénnyinek irot leveleiben erröl emlékezetet tészen, A nagy szent Gergely. palládius püspöknek irot levelében, a ki is tizen három oltárt tsináltatott volt egy templomban, arra inti, hogy gondviselésel legyen. azokra a papokra, kik azoknak az oltároknak fognak szolgálni.

K A kö táblák. mellyeket a püspök szenteli meg, hogy azon ajánlyák a szent áldozatot; az ollyan hellyeken ahol meg maradando szentelt oltár nintsen. régen vannaké azok szokásban,

F A deák anyaszent egy házban azok a szentelt kövek. igen régen vannak szokásban. ahetedik saeculumban., avenerabilis Béda, erröl emlékezetet tészen. histo libr 5. Cap 11.

A görögök. nem élnek ollyan hordozhato kö oltáral, hanem a helyet. nagy Cérémoniával szentelnek nálok. ollyan ruhákot. a melyeket abrosz formára. el terittik. a hol misét akarnak mondani. azokot a szentelt ruhákot ök nevezik. Antiminsia ez a szokás igen régi a görög anyaszent egy házban. Cardin Bona. liturg. libr. 1. Cap. 14.

K Az abrosz, melyet leteritenek az oltarra, a Corporale, a kehely, a paténa, az oltári eszközok, mind ezek régen vannaké szokásban az anyaszent egy házban?

F. Mind ezek igen régtöl fogva vannak szokásban. hanem tsak abban eset változás, hogy az elött más féle formájuak voltanak. Cardin. Bona. liturg. libr. 1. Cap 25.

K Régi szokásé virágot tenni az óltárokra?

F. A régi idökben az oltárokra edényekben virágot nem tettek, és a nem régi szokás hogy tésznek, sok számtalan régi nevezetes templomokban most sem tesznek, de az oltárra, és az oltár körül virágot hinteni, arégi szokás, szent agoston erröl emlékezetet tészen. de Civit dei. Cap 8. libr 22. le is irja a tsudát melyet tett az Isten egy emberel, a ki egy virágot le vévén az oltárol, ahol volt a szent István elsö mártyr réliquiája, és azt a virágot egy betegnek a fejére tévén. a beteg meg gyogyult. szent ágoston. meg akarván pedig mutatni, hogy a szent István esedezése által lett volna az a tsuda, azt fel teszi, hogy a beteg meg gyogyulván, és meg térvén, mindenkor ezek a szók voltanak a szájában, uram Jesus, vedd hozzád az én lelkemet, noha a beteg nem tudta. hogy szent István mondotta volna leg elöbször ezeket a szokot. lehetneé hitelt nem adni illyen nagy szent bizonyitásának.


16 Articulus.
A Miséhez valo öltözetekröl, a mellyeket a püspökök,
a papok vesznek magokra, és azoknak régiségekröl.

K Püspökök, és apapok miért vesznek magokra más féle köntöst, a misekor. mint a magok rend szerént valo köntösök?

F A régi idökben, hasonlo formáju köntösökben szolgáltak az oltárnál a püspökök a papok, és adiaconusok, mint a mellyeket viseltek rend szerént, mind azon által. atisztaságnak és a tisztességnek kedviért, más köntöst tartottak az Isteni szolgálatra, a mely drágáb volt. hogy ha pedig most nagy külömbözes vagyon a Mise mondo öltözetek közöt, és a közönségesen valo öltözetek közöt, az, az oka, hogy a világiak meg változtatták a köntösök formáját, de az anyaszent egy ház azt a régi formát meg tartotta, noha abban is lett valamely változás. Cardin. Bona. lyturg. libr 1. Cap 24.

K Jó, és ditséretes szokásé az Isteni szolgálatra. különös köntöst tartani?

F. Azt tiszteletes dolognak tarttyák. amidön a fejdelmek bizonyos Cérémoniákban, arra rendeltetett köntösököt vesznek magokra, és amidön atanáts urak, nagy palástokban mennek atanátsban, hogy lehetne azt rosznak tartani, ha az Isteni szolgálatban. különös köntöst vesznek fel, az Isten maga parantsolta volt az ó testámentumban, hogy az Isteni szolgálatkor, a papok különös köntöst vegyenek magokra, ez a szokás az anyaszent egy házban mindenüt mindenkor meg volt, valamég a protestánsok azt el nem hagyaták némely helyeken, mivel mindenüt el nem hagyathatták, de sött még ángliában is meg vagyon ez a szokás. azok közöt, kik az anglicána liturgiát követik.

K Miért változtattyák. annyiszor a szint. az oltári öltözetekben.?

F A szinek meg jelentik nékünk, hogy azon anapon mitsoda innepet üll az anyaszent egy ház, tudni illik, a fejér szin, jelenti akristus titkainak innepét, és a szüzek Innepeit, a veres a mártyrumokot, a viola szin, a penitentzia tarto napokat, a fekete. a halottakért valo szolgálatot, a zöld szin, vasárnapokra, és más közönséges napokra valo,

K Mitsoda hasznát vették az elött annak az oltári köntösnek., a melyet pluviálénak nevezik?

F. Az ollyan köpenyeg volt, melyet esös idökben aprocessiokban vették fel, azután azokot drága matériákbol kezdék tsinálni, ugy annyira. hogy végtire. Ceremonialis öltözetté lett.

K A papi Casula regenten ollyan formáju volté, mint mostanában?

F. Nem, mert egészen kerekdéd volt, hanem aközepin volt a hasittás, apap azon vetette anyakában, valamint mostan, ugy hogy a karját., és egész testét bé fedte, sok hellyeken láthatni még illyen régi Casulákot, régenten pedig közönségesen viselték azt. atöbb köntösön felyül. arégi formáju Cásula., egy nehány. Ceremoniára ada okot, a melyét még mostanában is meg tarttyák.

1. Az elött, mikor apap a Confitéort mondotta., az egész Casula le volt botsátva, hanem akor türték fel akét karjánál, midön az oltárhoz fel ment. és a mánipulát is akor adták abal karjára, valamint most is, tsak akor adgyák a püspököknek a karjokra. Bona. liturg. libr 1.

2. A Casulának nehézsége miat, a pap nem emelhette jol fel szabadosan a kezeit. hanem fel kelletet emelni a a Casulát., innét is jött az a szokás. hogy midön a pap akristus testét fel mutattya. a Casulát fel emelik. Cardin Bona. ibid.

A Görögöknél most is szokásban vagyon az illyen régi Cásula, a latinusok, azt lassanként az alkalmatoságnak kedviért a két oldalát fel hasitották, és aprodonként. addig hasitották, hogy ollyan formáju lett, a mint mostanában láttyuk., az anyaszent egy háznak minden parantsolattya nélkül.


17 Articulus.
A Szent Mise szolgáltatásának, napjairol. és oráirol.

K Mitsoda napokon kell szolgáltatni amisét?

F. 1. A bizonyos hogy a kristus ugy rendelte a mise áldozattyát, hogy az anyaszent egy házban azt világ végiig ajánlyák.

2. Azt el hihetní hogy a jérusalémi anyaszent egy házban, mellyet az apostolok fundalták. a szent lélek le szállása után, misét szolgáltattak minden nap, mivel szent lukáts ezeket, mondgya, Az Apostolok minden nap egyenlö akarattal. a templomban mennek vala, és a házaknál a kenyeret meg szegvén. act. 2. 42. 46. meg fellyeb azt mondgya. hogy ahivek foglalatosok valának. a kenyérnek meg szegésiben, és a könyörgésben. a világosan ki tettzik, hogy szent lukáts, a kenyérnek meg szegésin, az oltári szenttséget érti, elhihetní tehát azt, hogy az apostolok aházaknál minden nap áldoztanak.

3. Azt tudgyuk a szent Irásbol, és atraditiobol., hogy ahivek minden vasárnapon. öszve gyültenek. a szent áldozatra, hasonlot kell mondani az innepekröl. a melyeket sokat közüllök, az apostolok rendelték, act.20. 6.7.8.

4. A mi pedig aközönséges napokot illeti, azok iránt az anyaszent egy ház rend tartása nem volt mindenüt. egyenlö, vannak ollyan templomok. mondgya szent ágoston, ahol minden nap ajánlyák a szent áldozatot, vannak meg ollyanok a hol tsak szombaton, és vasárnapon., másokban pedig tsak vasárnapokon, azt is utánna teszi, hogy mindenik anyaszent egy háznak. amaga rend tartását kel ez iránt követni. epist 118. ad janua. a görög anyaszent egy házban nagy böjtön. tsak szombaton, és vasárnapon mondanak misét. a médiolánumi templomban soha sem mondanak misét, a nagy böjti péntekeken. de másut mindenüt mondanak az egész deák anyaszent egy házban. minden nap. nagy pénteken kivül, a régi klástromokban az elött, tsak vasárnapokon. és innep napokon mondottak misét., ezt a szokást sokáig tartották. chartusiánusok, az illyen rend tartások. meg változhatnak. kinek, kínek, szent ágoston szerént. a maga anyaszent egyházának szokását kell tartani, rosznak nem tartván amásét, de a mi ez iránt bizonyos, és a mi mindenüt szokásban volt. a, hogy vasárnapokon, és innep napokon. a mise szent áldozattya meg volt. mind ebben, mind más sok dolgokban is. aprotestánsok., el távoztanak az apostolok rendelésitöl, és az egész anyaszent egy ház. tartásátol. mivel ök. esztendöben. tsak négy szere rendelték az ur vacsoráját, noha azzal ditsekednek. hogy ök tsak a szent irásal tartanak. Cardi bona liturg, libr 1. Cap 14. de mind ebben, mind más sokakban azal ellenkeznek

K Egy nehány miseket szolgaltatni egy templomban napjában, régi szokásé a?

F Azt már meg mondottuk. hogy a görög anyaszent egy házban mindenik templomban tsak egy oltár vagyon. és napjában soha sem mondanak két misét egy oltáron, ez igen regi szokás a görög anyaszent egy házban.

Egy nehány miséket mondani mindenik templomban, ugyan egy oltáron, vagy atöbb oltárokon, az igen régi szokás a deák anyaszent egy házban. és leg gyakrabban ugyan egy pap is mondotta azokot a miséket, valamint mostanában láttyuk karátson napján, de régenten, a nem volt közönséges, hogy mindenik pap különösön mondgyon misét, leg aláb vasárnapokon, és innep napokon. hanem mindnyájan együt ajánlottak a szent áldozatot, vagy apüspökel, vagy a papal, aki a nagy misét mondotta, erröl példát látunk, midön püspököt, vagy papot szentelnek, mivel az ujj püspök, vagy az ujj pap, együt mond misét azzal, aki ötet fel szenteli. Cardin. Bona liturg. libr 1. Cap. 14. et 18.

K A régi idöben hány orakor szolgáltatták a misét?

F A kristus ezt az áldozatot. tsötörtökön estve vatsora után rendelé

De az anyaszent egy ház, az apostolok hagyása szerént, a kristushoz valo tiszteletre nézve, hellyesnek itélte aszent áldozatot reggel éhomra ajánlani,. eképpen is tselekedet mindenkor az anyaszent egy ház, s. aug. epist. 118. ad janua. s. basil. hom. 1. de jejunio. mind azon által, az elött, sokáig szokásban volt., hogy nagy tsötörtökön. misét mondottak estve étel után, hogy azon anapon, egészen azt tselekedgyék, a mint a kristus tselekedet. Conc. carthag. can. 48. Anno. 397

Ezen traditiora valo nézve, hogy éhomra mondgyák a misét, a mise szolgáltatásának is ideje orája, hol eléb, hol hátrab eset, ahoz képést, a mint az ételnek ideje eléb, vagy hátráb volt, de rend szerént a nagy misét. tertia után mondották. az az, kilentz ora után, regel, a rend szerént valo böjti napokon. a sexta után. ugy mint dél után, mert az ebéd három orakor volt, a nagy böjtben pedig. a nona után, ugy mint három orakor dél után. mert tsak vetsernye után ettek. a vetsernyét pedig ött, vagy hat orakor mondották. A mostani közönséges szokás pedig a, hogy hajnaltol fogvást, délig lehet kis misét mondani.


18. Articulus.
Hogy mitsoda készülettel kell lenni azoknak, kik misét
mondanak.

K Mitsoda belsö képpen valo készülettel, és szenttségünek kell annak lenni, a ki mísét mond?

F. Mint ollyan szenttségü embernek, akí akristus hellyét tarttya, és képit viseli, avallásnak leg nagyob dolgában, hogy ha az ó testámentumban szentnek kelletet annak lenni, aki a sánctuariumban lévö oltáron füstölököt égetet, és akí akenyereket az asztalra tette., mivel az irás azt mondgya. hogy a papoknak szentül kell magokot viselni, mert ök ajánlyák atemjént, és a kenyereket, annak okáért szentek legyenek levit. 21. 6. annál nagyob szenttségünek, és nagyob készülettel kel hát annak lenni, aki aszenteknek szenttyét ajánlya, akinek szolgálattya fellyeb valo az angyalok szolgálattyánal,

Mind azon által, akar mely nagy légyen ez aszolgálat, de azt halandó, és vétkes embereknek kell végben vinni, az ís bizonyos hogy az Isten, nem kivánnya azt apüspököktöl, és a papoktol. az ollyan tekélletes szenttségüséget, hogy a botsánando vetkektöl is mentek legyenek, mert ha, az ugy volna, senki pappá nem lehetne, de leg aláb. hogy a szent áldozatot méltán ajánlhassák, ne legyenek ragaszkodásal. a botsánando vétekhez, hanem tellyeségel. a krístushoz kaptsollyák magokot. és buzgoságal ohajttsák a menyet. az ollyan papok, kik siettségel. és hamarságal mondgyák a misét, meg mutattyák azzal. hogy tsak testi képen tselekeszik. a mit tselekesznek, az ollyanok nagy számadásal tartoznak, de még nagyobbal tartoznak az ollyanok. kik tisztátalan lelkí üsmérettel mérnek a szent oltárhoz járulni, az anyaszent egyház azt kivánná, hogy azok kik misét mondanak, meg tartották volna a kereszttségi ártatlanságokot. mind azon által, meg engedi, hogy pappá szenteltessenek azok, kik azt elvesztvén, helyre hozták igazán valo penitentzia tartásokal, s. Chrysos. de sacerd.


19 Articulus.
Hogy mitsoda készülettel kell jelen lenni a misén, és
hogy, mellyik a leg jóbb modgya a mise halgatásának.

K Mitsoda készülettel kell jelen lenni a Misén?

F Azt hittel, bizodalommal, és tisztelettel kell halgatni.

Hittel, mert tsak egyedül a hit által, láttyuk azokot a nagy titkokot. melyeket ótt imádunk.

Bizodalommal, mert semmi nem índithattya jobban a bünöst a bizodalomra, mint a, hogy láttya. a kristust, hogy maga ajánlya magát érettünk az attyának.

Tisztelettel, mert ez a vallásnak, legg szentebb tselekedete, mivel a kristus ótt magát ajánlya az Istennek, nékünk is kell ajánlanunk a kristust a pap kezei által, és magunkot is kell ajánlani akristusnak, ót azért vagyunk jelen, hogy az ur haragját meg engesztellyük., kegyelmét kérjük, örökös urunknak vallyuk, jó téteményiért hálákot adgyunk, mind ezek arra köteleznek minket, hogy igen nagy tisztelettel legyünk a mise alat.

K kitsodák azok, kik ezen tisztelet ellen vétkeznek, a Mise alat.?

F. 1. Azok, kik ót botránkoztato képpen vannak jelen, kik ótt nem helyesen viselik magakot., nevetnek, beszélgetnek, ide, s’tová tekéngetnek illetlenül, magokon ruhájokot igazgattyák, 2. azok kik. halálos vétekben lévén, se a penitentzia tartásra, se a meg térésre szándékok nintsen.

K Mitsoda formában kell a misét halgatni?

F. A kis misét térden kell egészen halgatni, a két évangyéliumon kivül, az énekes mise alat. jobban nem lehet tselekedni, mint a Cléricusokra vigyázni, fent állani, mikor azok fent állanak. le ülni mikor le ülnek, és le térdepelni, mikor le térdepelnek, mind azon által. a ki mindenkor térdepelni akar, ditséretes dolgot tselekeszik.

K Miért mondod azt, hogy azok nem tisztelettel halgattyák a misét. akiknek meg térésre valo szándékok nintsen.?

F Mert az ollyanok két szinüek, és hazugok, mivel külsö képpen azért mennek oda, hogy az Istent ditsérjék, és kegyelmit nyerjék, mind azon által, belsöképpen azö szivek ezekel meg nem egyezik, és nem is azért mennek oda, hogy meg engesztellyék az Istent, hanem hogy még haragra ingerellyék,

K Miért kénszeritti tehát az anyaszent egyház. a bünösököt hogy a misére mennyenek.?

F. Az anyaszent egyház, arra kénszeritvén öket. azt is elejekben adgya, hogy ótt híttel, alázatoságal, és töredelmeségel kell jelen lenníek.

Magyarázat.

Mint hogy az anyaszent egy ház. nem itélheti a szivet. hanem akülsö maga viselésröl tehet itéletet a belsöröl, azért oly tellyeségel is akarja hogy a misét hittel és tisztelettel halgassák, hogy tilttya a papoknak a misét el mondani, hogy ha azok, a kik ót jelen vannak, meg nem mutattyák. külsöképpen is, hogy nem tsak testben., de lélekben. és szivel vanak jelen jelen lévén, szent figyelmeteségel. Conc. trid. sess. 22. de sacrifici missae:decretum.

K Az ollyan bünös, a kinek még a penitentzia tartásra szándéka nintsen., de a ki arra kegyelmet kér az Istentöl, az illyen vétkeziké mikor illyen szándékal halgattya a misét?

F Távul légyen hogy vétkeznék, söt még ditséretes dolgot tselekeszik, ugyan azt is kellene tselekedni minden bünösnek, a ki a misére megyen, erre is inti öket az anyaszent egy ház. hogy meg térésre valo kegyelmet kérjenek

K Mit kell tekénteni, a mise halgatásában.?

F Ugyan azt kell tekénteni, amit az anyaszent egy ház, a midön ezt a szent áldozatot ajánlya.

Magyarázat.

A Mise, amint már azt gyakorta meg mondottuk, ugy a nép áldozattya. valamint apapé, szükséges tehát, hogy a nép azt halgatván, és azt ajánlván. a pap által, ugyan arra figyelmezen, valamire a pap figyelmez

Azt már meg mondottuk., hogy az anyaszent egyház ezt az áldozatot. négy végre ajánlya., 1. hogy az Istent azzal. örökös tisztelettel tisztellye, 2. hogy hálákot adgyon néki minden jó téteményiért, 3. hogy bocsánatot kérjen büneiért, 4. hogy kegyelmit kérje, az élö, és a meg holt hivekre, illyen szándékban kell lenni mind azoknak kik jelen vannak ezen az áldozaton.

K Mitsoda imádságot kell mondani a mise alat?

F. Tsak a misét halgassák tisztelettel, bizodalomal, hittel, és hogy meg egyesülvén apapal, ö véle együt ajánlyák a szent áldozatot. arra avégre a melyre az anyaszent egyház ajánlya, és azt kérjék közönségesen az Istentöl akristus által., a mit apap kér, azt mondhatni hogy ez elegendö, midön illyen szándékban vannak., minden imádság jó és hasznos, tsak hittel legyen. de az anyaszent egy ház szándéka a, hogy belsö képpen. minden imádságokban. és Cérémoniákban apapot kell követni, mert a misében minden közönséges, a pap. és a nép közöt,

Magyarázat

A Nép a Chorusal együt énekelheti az introitust, akyrieleísont, a Gloriát, a gradualét, a Crédot, offertoriumot, és a sanctust, a nép minden imádságira a papnak, az áment feleli, az Epistolát, és az Evangéliumot a nép oktatására olvassák, aki is fent álva halgattya, az imádságokbol ís ki tettzik hogy a nép a pappal együt ajánlya a szent áldozatot., azért akiktöl meg lehet, igen hasznos hogy kövessék apapot, az imádságokban, akiktöl pedig ameg nem lehet., leg alább. lélekben meg egyesullyenek apapal.


20 Articulus.
A Misének rendiröl. közönségesen

K Hány részben vagyon osztva a Mise?

F. két részben, az elsö, melyet az elött a Catechuménusok miséjének nevezték, mert akor a Catechuménusok jelen lehettek, ez az elsö rész magában foglallya mind azt, valamit mondanak a Crédoig s. aug serm. 237. de temp.

A második rész, melyet a hivek miséjének nevezték, mert tsak ahiveknek volt szabad jelen lenni, ez a második rész, magában foglallya mind azt, valamit mondanak a Credotol fogva, mind végig.

K A régi idöben tsak a Catechuménusoknak volté szabad jelen lenni az elsö részin a misének?

F Az anyaszent egy ház meg engedte hogy nem tsak ök, de a penitentzia tartok, az exCommunicátusok. és még a hitlenek is jelen lehessenek. ezen az elsö részin a misének, mert mindenkor tanitások valának, de mihelyt vége volt atanitásoknak., mind ezeket ki küldötték atemplombol, a diáconus fel szoval mondotta. sancta, sanctis, foris Canes, a szent dolgok a szenteket illetik, az ebek ki mennyenek, valamint a kristus mondgya. hogy nem kell a szent dolgokot. az ebeknek adni. és valamint az apocalypsisben is vagyon., kivül ebek, és varáslok, és szemtelenek, és gyilkosok, és bálvány imádok, és mind aki szereti, és tselekeszi a hazugságot, 22. 15.

K Mi foglaltatik a Catechuménusok miséjében?

F Az íntroitus. kyrieeleyson., a Gloria in excelsis, a Collecta, epistola, graduale, évangyélium,

K Mi foglaltatik ahivek miséjében?

F A Credo, az offertorium, akéz mosás, az imádságok, mellyeket secretáknak nevezik. a praefatio. sanctus, a Canon. a mely egy nehány imádságokbol áll, a Consecratio, a Mi atyánk, az osttyának meg szegése. az agnus dei, a Communio, a hálá adás. a Communio után. mind ezeket az imádságokot ollyan Cérémoniák követik. a melyek igen szépek, és régiek.

K A misének rendi ollyané a görögöknél, mint a latinusoknál?

F. mind egy a föveb részeiben, a miben külömbözik. a nem essentialé. példanak okáért. az imádságok nem ollyan rendel vannak mint nálunk, mind azon által meg egyeznek a miéinkel. mind egy végre tzéloznak, de nálok, valamint nálunk, vagyon offertorium. Consecratio, Communio. ami atyánk, az élökért. és a holtakért valo imádság, az szentekröl emlékezetet tésznek, a Credo, az évangyélium, és más egyéb velünk meg egyezö imádságok. a melyeket meg lehet látni az ö lyturgiájokban, nékik szintén ugy vannak oltári öltözetek, és annyi Ceremoniák, valamint nálunk.

K Régieké azok az imádságok, amelyeket mostanában mondanak a misében?

F Igen régiek, aleg régieb szent atyák, le irván hogy mitsoda formában ajánlották a szent áldozatot. az ö idejekben, mostan is azon rend tartás vagyon. s. justin. apolog, 2. azoknak régíségeket meg lehet látni. a szent. basilius, és szent chrysostomus lyturgiajiban. Cardin. bona. lyturg. a mely lyturgiával élnek a romai anyaszent egyházban. szintén ollyan régi, a mely liturgiával élnek. mediolánumban. a szent ambrus templomában, külömbözik aromaitol, és igen régi, ugyan szent Ambrus miséjének is nevezik, mert azt tarttyák. hogy szent ambrus a misét ugy mondotta.


21 Articulus
A szent Mise imádságinak, és Cérémoniáinak betü szerént
valo magyarázattya.

1. A Catechuménusok miséjéröl. ps.judica.

K Miért kezdik a misét akereszt jelének vetésével, segittségül hiván a szent háromságot ezekel a szokal

† In nomine patris et )(
Filii, et spiritus sancti )( Amen

† Atyának. Fiunak. és szent lélek
Istennek nevében Amen.

F. Mert a szent haromságnak nevében gyülnek esze, a kristus szenvedése emlékezetinek meg szentelésire.

K Miért mondgya ell a 42 soltárt. judica me deus?

F. Azért hogy a pap és a község nagyob bizodalommal és örömmel járullyanak az oltárhoz., a hol ajánlani fogják a szent áldozatot.

Magyarázat.

Ezt a soltárt szent Dávid abban az idöben tsinálta, a mikor saultol üldöztetett, és számkivetésben kelletett maradni, bizván, és remélvén, hogy még jérusalemben viszá térhet, és az Isten oltára elött, áldozatot tehet, azt könnyü mi magunkra szabni, mivel számkivettettek vagyunk, amennyegböl, a ki is ami hazánk, de biznunk, és remélenünk kell, hogy még oda jutunk, az oltár jelenti amenyet a melyhez bizodalomal. és örömel kel járulni hogy pedíglen jobban meg lehessen látni, az egész soltárt fel teszem, az egyik verset a pap mondgya, amásikát a kösség. 

Introibo ad altare dei.

Az Isten oltára eleiben megyek:

R. Ad deum qui laetificat juventutem meam

R. Az Isten. aki meg vigasztallya az én iffiuságomot.

Judica me deus et disCerne [dis-Cerne] Causam meam, de gente non sancta, ab homine iniquo doloso erue me.

Itély meg engem Isten, és itéld meg ügyemet agonosz nemzettség ellen. a hamis és álnok embertöl ments meg engem.

Quia tu es deus fortitudo mea, quare me repulisti, et quare tristis incedo dum afiligit me inimicus.

Mert te vagy Isten az én erösségem. miért vetettel meg engem, és miért járok szomoruán. midön az ellenség sanyargat engem.

Emitte lucem tuam et veritatem tuam, ipsa me deduxerunt et adduxerunt in montem sanctum tuum, et in tabernacula tua,

Botsásd ki világoságodot. és igazságodot, azok hordoztak engem és ate szent hegyedre hoztak, és ate hajlékidban.

Et introibo ad áltáre dei, ad deum qui laetificat juventutem meam.

Es bé megyek az Isten oltárához az Istenhez. aki iffiuságomot örvendezteti.

Confiteor tibi in Cithara,, deus deus meus; quare tristis es anima mea, et quare Conturbas me.

Hálákot adok néked a Czitaran. óh Isten. én Istenem; miért vagy szomoru én lelkem, és miért haborgatz engem.

Spera indeo. quoniam adhuc Confitebor illi, salutáre vultus mei et deus meus.

Bizál Istenben. mert még hálákot adok néki. én orczám szabaditoja, és én Istenem,

Gloria patri et filio. et spiritui sancto.

Ditsöség az atyának. és a fiunak. és a szent léleknek.

Sicut erat in principio, et nunc et semper et in saecula saeculorum amen.

Valamint kezdetben volt, és most is. és mind örökkön örökké amen.

K Miért nem mondgyák. ezt a soltárt ahalottak miséjén, és a husvét elött valo két heteken.?

F Azt tarttyák némellyek. hogy ez a soltár. vigassági soltár lévén, az anyaszent egy ház el akarja távoztatni a vigasságot azokon a napokon. és ahalottak napján, de azt inkáb el mondhatni. hogy ez arégi szokástol maradot

A Cartusiánusok. dominicánusok. a Carmeliták, vagy még mások is, soha sem mondgyák ezt a soltárt. amise elött, hanem más verseket mondanak a soltárbol. a régi romai lyturgia szerént. nem mondották. ezt a soltárt az oltár elött. hanem a pap a segrestyében mondotta ell., idövel. az oltár elött kezdék mondani.

2. A Gyonás tételröl.

K A soltár után. a pap és anép miért tészen közönségesen valo gyonást.?

F Azért hogy meg tisztulván. aleg kisseb vétektöl is., nagyob bizodalommal. és örömmel. járulhasson az oltárhoz.

K Mitsoda formában. tészen gyonást a pap, és a nép. a büneiröl.?

F Azt a pap a 123. soltárnak a 8 dik versén kezdi ell.

Adjutorium nostrum in nomine Domini.

A mi segittségünk, az urnak nevében vagyon.

A nép feleli:

Qui fecit Coelum et terram.

ki az eget, és a földet teremptette.

A pap azután igy kezdi el a gyonást.

Confiteor deo omnipotenti, Beatae mariae semper virgini beato michaěli archangelo, beato joanni baptistae, sanctis apostolis petro et paulo, omnibus sanctis et vobis fratres (et tibi pater:) quia peccavi nimis Cogitatione, verbo, et opere. mea Culpa. mea Culpa. mea maxima Culpa. ideo precor beatam mariam semper virginem. beatum michaelem archangelum, beatum joannem baptistam, sanctos apostolos petrum et paulum., omnes sanctos et vos fratres, (et te pater,) orare pro me ad dominum deum nostrum

Gyonom a mindenhato Istennek, mindenkor szeplötelen szüz máriának, szent mihály archangyalnak, keresztelo sz. Jánosnak, sz. péter, és sz. pál apostolnak, és Istennek minden szenteinek. mert felette vétkeztem gonosz gondolatomal, szomal, és tselekedetemel. én vétkem, én vétkem, én igen nagy vétkem, kérem azért a mindenkor szeplötelen szüz mariát, sz. mihály. árchangyalt. keresztelö sz. jánost, sz péter és sz.pál apostolt. és Istennek minden szenteit. imádgyák ami urunkot Istenünket érettem

Ezutan a nép mondgya.

Misereátur tui omnipotens deus, et dimissis peccatis tuis perducat te, ad vitam aeternam. Amen.

A minden hato Isten irgalmazon néked. és meg botsátván vétkeidet, vigyen tégedet az örök életben Amen.

A nép el végezvén a gyonás tételt, a pap azon imádságot mondgya el a népért, és azután, az Isten irgalmaságát kéri magára és a népre, mondván.

Indulgentiam, absolutionem et remissionem peccatorum [peccato-rum]. nostrorum tribuat nobis omnipotens et misericors dominus, Amen.

A mindenhato irgalmas Isten legyen  kegyelmeségel hozánk. és botsássa meg büneinket Amen

K Miért mondgyák agyonás tételben, gyonom a mindenhato Istennek. a boldogságos szüz. máriának. szent mihály archangyalnak., a szenteknek, és a papnak.?

F. Az által azt akarják mondani, hogy vétkesnek üsmérik magokot lenni, az Isten, az angyalok, és a szentek elött, az egész menyei, és földi anya szent egy ház elött. a gyonást pedig az Istennek teszik, akit meg bántottak, és a szenteknek, akik itélni fogják a világot akristusal, és hogy esedezenek érettünk. 1 Cor. 6. 2.

K Miért verik a melyeket agyonás tételben?

F A publicanus példájára valo nézve. aki is a melyét vervén, meg vallotta büneit, és botsánatot nyert.

K A gyonás tétel után, mitsoda imádságokot mond a pap egy más után anépel?

F Azok az imádságok a szent irásbol vannak ki szedegetve. hogy az Istentöl a bünöknek botsánattyát kérje, és kegyelmet, hogy tisztán ajánlhassa a szent áldozatott.

Ezek az imádságok.

Deus tu Conversus vivificabis nos.

Istenünk tekénts kegyelmeségel mi reánk, az által ujj életett adcz nékünk.

R Et plebs tua laetabitur inte.

R. Es ate néped örvendezni fog te benned.

Ostende nobis domine misericordiam tuam.

Mutasd meg uram hozánk irgalmaságodot.

R. Et salutare tuum da nobis.

R. És ad meg üdveségedet nékünk.

Domine exaudi orationem meam.

Uram halgasd meg imádságomot.

R. Et Clamor meus ad te veniat.

R. És az én kiáltásom jusson elödbe

Dominus vobiscum.

Az ur légyen ti veletek.

R. Et Cum spiritutuo.

R. És a te lelkedel.

A pap az oltárhoz fel menvén. ezt az imádságot mondgya.

oremus.

imádkozunk

Aufer a nobis quae.sumus domine iniquitates nostras. ut ad sancta sanctorum puris mercamur mentibus introire. per Christum dominum nostrum. Amen.

kérünk uram tégedet veddel rolunk vétkeinket, hogy tisztaságal járulhassunk a szentek szenttyéhez, a mi urunk Jesus kristusunk által Amen.

Oramus te domine per merita sanctorum quorum reliquiae hic sunt., et omnium sanctorum ut indulgere digneris omnia peccata mea.

kérünk uram tégedet, azon szenteknek erdemekért, akiknek tetemi itt vannak. és atöbb szenteknek érdemekért. hogy botsássad meg minden vétkeimet.

K A községnek. kellé el mondani ezeket azimádságokot?

F Jobban nem tselekedhetik mint ha el mondgya apapal.

K Miért mondgyák oly gyakorta ezeket a szokot amisében. dominus vobiscum. et Cum Spiritutuo. az ur légyen ti veletek. és ate lelkedel?

F. Ez a pap. és a nép közöt valo köszöntés, apap ezekel a szokal figyelmetességre indittya anépet., a nép is feleletével meg mutattya figyelmeteségit.

K Miért mondgya a pap minek elötte fel mennyen az oltárhoz, oremus. imádkozunk,?

F Hogy anép figyelmeteségel halgassa. és mondgya az imádságokot a mellyeket fog mondani.

K Miért tsokollya meg a pap annyiszor az oltár közepit.?

F A, köszöntésnek jele, és azért is, hogy meg egyesüllyön akristusal. aki avaloságos oltár, és a kinek etsak képe.

Sok hellyeken nem tsokollyák meg az oltárt, hanem tsak meg hajttyák magokot, ez a Chartusiánusok, és a dominicanusok szokása. atsak mind egy.

3. Az Introitusrol. és hogy mi okért. mondanak a misében némely imádságokot jobb felöl, némellyeket bal felöl, és némelyeket az oltár közepin.

K Mitsoda imádság a, melyet apap az oltárhoz fel menvén. jób kéz felöl mondgya?

F Rend szerént valamely soltárnak averseiböl vagyon az az imádság. az elött az soltárt magát egészen el éneklették. azért is vagyon hogy a vers után. a Gloria patrit mondgya ell, mivel az apostoli traditio szerént. az a szokás hogy minden soltárnak avégin el mondgyák, Cardin. Bona libr. de psalmod. Cap. 16.

K Minek nevezik ezt az imádságot?

F Introitusnak, az az, bé menetelnek. mert ezt a soltárt akor éneklik, mikor a pap ki jövén a segrestyéböl, az oltárhoz mégyen.

K A népnek kellé mondani az introitust?

F Az anyaszent egy ház szándéka a., hogy a nagy misekor az egész nep is énekellye azt.

K A pap az oltárnak job felöl mondgya az introitust, és atöb imádságokot az évangyéliumig, az évangyéliumot bal felöl mondgya. a Gloria in excelsist, a Credot, és atöbb imádságit az áldozatnak. az oltár közepin, mondgya, azutan jóbb feiöl megyen hogy ót a háláado könyörgéseket el mondgya. az áldozat után. mitsoda oka lehet mind ezeknek a Ceremoniáknak., nem jóbb volnaé mind ezeket egy helyben el mondani, mire valo annyiszor változtatni ahelyet?

F. Hogy erre akérdésre meg felelhessek, azt kell meg tudni, hogy némellyek mind ezeknek természet és betü szerént valo okait adgyák. némellyek pedig lelki okokra magyarázzák, azért fel teszem mindenikét, de azt meg kell vallani. hogy nem a lelkí okokra valo nézve jött bé eza szokás, és tsak azután magyarázták lelki képpen, a midön már bé volt véve.

Magyarázat

A régi szokás szerént. a mint még most is láttyuk a pontificalis misékben, és minden nagy misekben, a pap nem ment fel az oltárhoz. valamég a Cathecuménusok miséje tartott, hanem a szokot hellyen ült az oltár mellet, onnét halgatta az epistolat, melyet a sub diaconus énekelte, és az évangyeliumot. melyet a diaconus enekelte. maga pedig azokot különösön nem olvasta. mikor ezeknek vége volt és a szent áldozathoz kelletet kezdeni., akor a pap fel ment az oltárhoz, és az oltár közepin mondott el minden imádságot, szükséges volt tehát két okra valo nézve. hogy a könyvet bal felöl tegyék, 1. a pap alkalmatoságára valo nézve, aki az oltár közepin lévén, akönyvböl kelletet olvasni az áldozathoz valo imádságokot. 2. mert a jóbb felire az oltárnak, az ajándékokot szokták volt rakni, a mellyeket a közsség ajánlot. ezen rendet tartották anagy misékben.

Hogy pediglen meg külömböztessék azokot akis misekben, amiket a nagy misékben az oltárnál mondották, azoktol. a miket az oltáron kivül mondották, tehát a miket az oltáron kivül mondottak. azt jóbb felöl kezdék mondani, és a közepin az óltarnak amit ot szoktak volt mondani, és lassanként ez a szokás. anagy misékben is bé vétetödék, a mi pedig az évangyéliumot illeti, a kis misékben apapok szokásban vévék bal felöl mondani, mert a nagy misékben, még a Diaconus az évangyeliumot éneklette. a pap missáléja bal kéz felöl volt. amelyet mindgyárt a Collecta után oda vitték volt, és amelyre a papnak szüksége nem volt. valamég az offertoriumhoz nem kezdet, a kihez akor kezdet. mikor az ajándékokat az oltárnak jobja felöl tették, a könyv tehát bal felöl maradot. a Collectátol fogvást. a Communionak végi-ig. hanem akor jóbb felöl vitték a könyvet, mert már üres volt az a része az oltárnak, ugy hogy, azon a részin végezék el a misét, a melyen el kezdették volt. ezek tehát betü szerént valo okai a könyv egy helyröl, a más helyre valo hordozásának. egy bizonyos auctor szerént, aki erröl irt. ennek elötte ött, vagy hat száz esztendövel micrologus. Cap. 9. aromai regi ordok

A mely lelki magyarázatot adnak pedig annak, nem egyéb, hanem hogy az oltárnak jóbb felöl valo része a sidokot jelentí, a kik legg elöbször hivatattak vala ahitre, és abal felöl valo része, a pogányokot jelenti, akik örömmel vették fel, a sidoktol el vettetett évangyéliumot, de mint hogy ök is végtire meg fognak térni, arra valo nézve viszik tehát viszszá az áldozat után, a jóbb felöl valo részre akönyvet,

Ez a lelkí magyarázat igen jó, és áitatos dolog, de azt meg kell vallani hogy eza szokás az evangyéliumot bal felöl olvasni. nem azért kezdödöt, mivel nintsen több hat száz esztendejénél, hogy romában a diaconus még bal felöl éneklette az évángyeliumot, mert mint hogy az emberek jóbb felöl állottak, az diaconus is az emberek. felé volt fordulva, az aszonyok helye pedíg bal felöl volt, ezt a szokást tehát, a mint ide fellyeb meg mondottuk, akis misékben, a papok kezdék, ugyan a meg mondot okokra valo nézve, vagyon immár annak ött száz esztendeje, hogy ugyan a papokra valo nézve, némely diáconusok is jóbb felöl kezdék énekelni az évangyeliumot. és bal felé fordultak, és ez a szokás végtire törvényé változék.

4. Kyrie eleison. Gloria in excelsis.

K Mit tészen ez az imádság kyrie eleison?

F E görög szó, amely azt tészi, uram írgalmaz nékünk, kristus irgalmaz nékünk.

K Miért mondgyák görögül, és nem deákul ezt az imádságot.?

F Ez ollyan régi szokás, a melynek kezdetit nem tudgyák, azt tarttyák ugyan., hogy a hatodik saeculumban. kezdödöt volna, az anyaszent egy ház, sok sido szokal éll, melyeket az apostoloktol vette. ugy mint. az amen, alleluja, hosánna, sabba hoth., a hivek már közönségesen értik ezeket a szokot. az anyaszent egy ház., ezekel a szókal élvén, meg akarja mutatni. az egész anyaszent egy háznak egyeségét, ámbar a nyelvek külömbözenek is.

K Miért mondgyák kilentzszer a kyrie eleisont.?

F. A szent háromság közül mindenik személynek háromszor mondgyák ezt az imádságot. ezért is mondgyák a második hármat, Christe eleison. kristus irgalmaz nékünk.

Az elött romában annak száma nem volt., hanem a Chorusban mind addig énekelték, valamég a pap nem intette hogy hadgyák el. eki tettzik arégi romai ordobol.

K Miért füstöli apap az oltárt a nagy misekor, midön akyrie eleisont énekelik?

F hogy a népnek imádságát, aki irgalmaságot kér, az Istennek bé mutassa, és azon kéri az Istent, hogy vegye kedvesen azokot az imádságokot., mint kedves illatu temjént, akristus által, kit jelent az oltár.

K Mit kell tselekedni anépnek, midön akyrie eleisont énekelik?

F Ö néki is kell énekleni vagy mondani, de nagy alázatosságal., töredelmeségel. meg emlékezvén arrol. hogy irgalmaságot kér.

K Mitsoda könyörgés az, a melyet nevezik. Gloria in excelsis Deo?

F. Az ollyan hymnus., a melynek kezdetit az angyaloktol vettük., a többit az anyaszent egy ház adta hozája nem is lehet ennél hathatob imádság.

Gloria in Excelsis deo, et in terra pax hominibus bonae voluntatis. laudamus te, benedicimus, te, adoramus te. gloríficamus te. gratias agimus tibi, propter magnam gloriam tuam, domine deus. Rex Coelestis, deus pater, omnipotens, Domine fili unigenite Jesu christe, Domine deus Agnus dei filius patris. qui tollis peccata mundi, miserere nobis, qui tollis peccata mundí, suscipe deprecationem nostram, qui sedes ad dexteram patris, miserere nobís, quoniam tu solus sanctus., tu solus dominus, tu solus altissimus, jesu christe, Cum sancto spirítu, in gloria dei patris. Amen

Ditsöség Istennek, amagoságokban, és békeség a földön ajó akaratu embereknek, ditserünk téged, imádunk téged, és ditsöitünk téged. hálákot adunk néked, ate nagy ditsöségedért, uram Isten menybéli király, atya minden hato Isten, uram jesus kristus atyának egyetlen egy szülöttye, Uram Isten, Istennek báránnya, atyanak fia, ki el vészed a világ büneit, irgalmazz nékünk. ki el vészed avilág büneit fogadd bé könyörgésünket, ki az atyának jobján ülsz, irgalmaz nékünk, mert te vagy egyedül ur, te vagy egyedül fölséges jesus kristus, a szent lélekel. az atya Istennek ditsöségében Amen.

K Mit kel a népnek tselekedni, mikor ezt a hymnust mondgyák, vagy énekelik.?

F Azt el kell mondani apappal. vagy a nagy misekor énekelni kell., de inkáb szivel. mint szájjal

K Miért nem mondgyák ezt a hymnust nagy böjtben, és a halottak miséjekor?

F mert az anyaszent egyház, ezt a könyörgést ugy tekénti mint a vigasságnak enekét.

5. Dominus vobiscum. Collecta.

K Miért fordul a pap a nép felé. mondván. dominus vobiscum?

F Természet szerént valo dolog ahoz fordulni akit köszönteni akarnak. Romában. ollyan régi templomok vannak ahol az oltárok olyan formában vannak helyheztetve., hogy apap arczal vagyon fordulva a néphez mikor misét mond, azokban atemplomokban nem szükséges hogy a pap ki fordullyon mikor dominus vobiscumot kell mondani.

K Miért nem fordul akor is anéphez mikor azt mondgya oremus, imádkozunk, hanem a szemeit és kezeit emeli fel, a kereszt felé, vagy a szenttség felé, mikor az oltáron vagyon?

F Mert ezekel a szokal. nem tsak anéphez szól. hanem még magát is a könyörgésre indittya. fel emeli szemeit, és kezeit a kereszt felé, vagy a szenttség felé, azért hogy a nép is ö reája valo nézve. fel emelye szivét az Istenhez,

K Mikor valamely püspök mond misét, miért nem mondgya valamint apap. Dominus vobiscum. hanem pax vobis, békeség legyen veletek?

F E más féle köszöntés, a melyböl ki tettzik, hogy a kristus nagyob hatalmat adván apüspököknek, mint a közönséges papoknak, inkáb illeti öket, hogy a békességet hirdessék a kristus nevében.

K Miért hogy a penitentzia tarto napokban. a püspök ugy köszönti a népet. valamint apap. dominus vobiscum, és nem pax vobis.

F. Mert ez a köszöntés pax vobis. vigasságbéli köszönet lévén, az anya szent egy ház, azt el távoztattya. apenitentzia tarto napokon.

K. A pap ki fordulván azt mondgya Dominus vobiscum. de mikor azt mondgya Dominus. a kezeit ki terjeszti, és mikor azt mondgya vobiscum, a kezeit esze teszi, mitsoda oka lehet ennek.?

F Ez által azt akarja meg értetni, hogy az Istent kéri azon, hogy a népel legyen, és ö hozája halyollyon., régenten, és még most is a Chartusianusoknál, a pap meg hajtya magát az oltár elött, mikor azt mondgya Dominus, és azután ugy fordul a néphez mondván, vobiscum.

K Mitsoda imádság a, melyet Collectának nevezik?

F Ez ollyan imádság melyet az anyaszent egyház ajánl az Istennek apap által, hogy kegyelmit adgya reája. ez az imádság változik. az esztendöben lévö innepek szerént.

K Miért nevezték ezt az imádságot Collectának?

F Ez a deák szó Collecta, gyülekezetet, eszeszedést tészen, 1. A régi idökben anép, az egy házi szolgák után ment bé atemplomban. a midön az introitust énekelték, és ki ki a maga helyére ült, azután a kyrie eleisont és a Gloria in excelsist éneklették valamint mostanában, a kyrie: és a gloria után valo imádságot Collectának nevezték. mert leg elöbször mondották ezt az imádságot, azután hogy a nép esze gyülekezet., ezt az értelmit adták leg elöbször ennek a szónak Collecta, Cardin. Bona liturg. libr. 2. Cap 5. num 3.

K Miért mondgya a nép a Collecta, és atöbb imádságok után. az Ament?

F. Azért, hogy azzal mínt egy meg bizonyittya mind azt valamit a pap kért a nép nevében. ezt már másut meg mondottuk,

6. Epistola. Graduale Alléluja, tractus.

K Mitsoda az epistola.?

F A szent irásbol. anép oktatására valo olvasás. azért is nevezik epistolának. mert rend szerént a szent pál, vagy más apostoloknak leveleiböl vannak kivéve. noha gyakorta az ó testámentumbol is olvasnak. és némelykor két épistolat olvasnak. az egyikét az ó, amásikát az uj testámentumbol. emég arégi szokástol maradot, mivel az elött minden misékben eszerént tselekedtek. de mostanaban. tsak bizonyos böjti napokon követik ezt a szokást.

K Mit kell anépnek tselekedni midön az epistolat olvassák?

F Azt figyelmeteségel kel halgatni,. és az Istennek kegyelmit kell kérni, hogy abbol tanulhasson.

K Mitsoda könyörgések azok. amelyeket az epistola és az évangyélium közöt énekelnek.?

F Ezek az imádságok rend szerént a szent irásbol, és a soltárokbol vannak ki véve, ezek változnak. az innepekhez valo képest. ezt az éneket azért nevezik gradualénak, mert romában in gradu ambonis énekelik.

A graduale után énekelik az alléluját, mely tészi, ditsérjed az Istent., ez a vígasságnak éneke, amelyel meg akarjuk mutatni Istennek, örömünket, és háláadásunkot, az ö kegyelmiért. melyet adot az ígazság meg üsmérésére., apenitentzia tarto napokon nem éneklik az alléluját. hanem ahelyet a soltárbol énekelnek holmi verset. melyet nevezik tractusnak.

K Mit kell anépnek tselekedni. midön mind ezeket énekelik?

F néki is kell mind azokat énekleni., vagy valamely más imádságot mondani.

7. Az Évangyélium.

K Mitsoda imádság a, melyet adiaconus térden mondgya el az oltár elött., minek elötte áldást vegyen apaptol. hogy az évangyéliumot énekellye?

F Ez az imádság.

Munda Cor meum, et labia mea, omnipotens deus, qui labia Isaiae prophetae Calculo mundasti ignito, ita me tua grata miseratione mundare dígnare. et digne sanctum évangelium. valeam nuntiare. per christum dominum nostrum

Amen.

Minden hato Isten. tisztisd meg az én szivemet. és ajakimot., valamint meg tisztittottad az Isaiás profétának ajakit atüzzel. ugy tisztits meg engemet is irgalmaságodbol, hogy hadd lehessen erdemesen ki hirdetnem évangyeliumodot, ami urunk jésus kristusunk által Amen.

Ugyan ezen imádságot mondgya a pap. mikor néki kel olvasni az évangyéliumot.

K Miért tészi az oltár közepire az évangyeliumos könyvet a diáconus, minek elötte el mondgya ezt az imádságot?

F. Az által meg akarja mutatni. hogy tsak akristus nevében, és az ö parantsolattyábol. akarja hirdetni az évangyelíumot, és hogy az évangyelium. szavai, magának akristusnak beszédi.

K Mitsoda imádságot mond apap, midön áldást ád a diaconusra?

F. Dominus sit in corde tuo, et in labiis tuis, ut digne et Competenter annuncies sanctum evangelium. in nomine patris † et filii, et spiritus sancti Amen.

F. Hogy az ur légyen ate szivedben, és ate ajakidon. hogy illendö képen hirdethessed a szent évangyéliumot. az atyának †. és a fiunak. és a szent léleknek nevében Amen.

K Mikor a diaconus az évangyeliumot megyen énekelni. miért visznek elötte füstölöt.. és gyerttyát?

F Azért mert az évangyélium. a lélekben, világoságot önt, a szivben szeretetett, és el hinti mindenüt a kristusnak jó illattyát.

K Miért mondgya adiáconus. valamint a pap. dominus vobiscum.?

F Hogy anépet köszöntvén, a figyelmetességre indittsa azzal.

K Miért tsinál keresztet az évangyéliumra?

F Meg akarja az által mutatni. hogy akristus tanítása, tsak a kereszt által munkálodot evilágban.

K Miért hogy, mind az, aki olvassa, mind az aki halgattya az évangyéliumot. keresztett tsinálnak a homlokokra, a szájokra, és a melyekre?

F Azon jellel. fogadást tésznek. hogy soha meg nem pirulnak az évangyéliumért. hanem arrol szájokal vallást tésznek. és mindenkor szivekben hordozzák,

K Miért halgattyák fent álva az évangyeliumot?

F Hogy meg mutassák azzal. hogy készek engedelmeskedni a kristus szavainak, és hogy meg mutassák azt is, hogy mitsoda nagy tisztelettel. akarják, halgatni. az igazságokot. melyek az évangyéliumban vannak.

8. A hivek Miséje, a Credo.

K Min kezdik el ahivek Miséjit?

F A Crédon. itt már az elött, a Catechuménusokot, a penitentzia tartokot; a hitleneket a templombol ki küldötték, mivel a tanitásoknak vége volt. és az áldozat kezdödöt

K Miért éneklik. a symbolumot vagy a hitt tételt. az évangyélium után.?

F Azért, hogy fogadgyák azt hinni, valamit az évangyéliumban olvastak., és mind azt, valamit az anyaszent egy ház hiszen.

K Mi formában kell mondani azt a hitt tételt.?

F. Eszerént.

Credo in unum Deum. patrem omni potentem, factorem Coeli et terrae, visibilium omnium. et invisibilium., et in unum dominum jesum Christum., filium dei unigenítum., et ex patre natum ante omnia saecula Deum de deo. lumen de lumine, deum verum. de deo vero. genitum nom factum. Consubstantialem patri. per quem omnia facta sunt. qui propter nos homines, et propter nostram salutem. descendit de Coelis, et incarnatus est de spiritu sancto ex maria virgine,. et homo factus est., Crucifixus etiam pro nobis. sub pontio pilato, passus et sepultus est, et resurexit. tertia die, secundum scripturas. et ascendit in coelum. sedet ad dexteram patris,. et iterum venturus est cum gloria judicare vivos et mortuos, cujus regni non erit finis, et spiritum sanctum. dominum, et vivificantem. qui ex patre filioque procedit, qui Cum patre, et filio simul adoratur. et Conglorificatur: qui locutus est per prophétas, et unam sanctam Catholicam et apostolicam ecclesiam, Confiteor unum baptisma. in remissionem peccatorum. et expecto resurectionem mortuorum, et vitam venturi saeculi Amen.

Hiszek egy Istenben mindenhato atyában, menynek földnek, és minden láthato s’ láthatatlan állatoknak teremtöjében, és az egy ur jesus kristusban, Istennek egyetlen egy fiában. ki az atyatol születet. minden üdöknek elötte, Istentöl Istent. világoságtol világoságot: igaz Istentöl valo igaz Istent. aki születetett, nem teremtetett, az atyával egyenlö természetü, ki által mindenek alkottattak., ki mi érettünk emberekért, és ami üdveségünkért, mennyekböl alá szálla. és meg testesüle. a szent lélek által mariátul, és emberré lön. meg is fesziteték mi érettünk, poncius pilatusnak alatta., kint szenvede, és el temetteték, és fel támada harmad napon, az irások szerént, és fel mene mennyekbe, ül az atya Istennek jóbján. és ismét el jövendö ditsöségben. hogy meg itéllye az eleveneket, és holtakat, akinek országának vége nem lészen, hiszek az elevenitö szent Lélek urban, ki az atyátol, és fiutol származik, ki az atyával, és fiuval egyenlöül imádtatik, és ditsértetik, ki a proféták által szóllót, és egy, szent, közönséges és apostoli gyülekezetett, vallom az egy kereszttséget, bünöknek botsánattyára; és várom a halottak fel támadását, és a jövendö bóldógságnak életét Amen.

K Mi képpen nevezik ezt a hitt tételt?

F Niceai symbolumnak, mivel a Nicéai elsö közönségesen tartot Conciliumban vették az atyák rendben tsak nem egészen ezt ahitt tételt. az áriánusokra valo nézve, a kik tagadták az kristus Istenségét.

Magyarázat

Azt mondám. hogy az atyák vették rendben. tsak nem egészen ezt a hit tételt, mivel vannak némely ágazatok. a melyeket, az anyaszent egyház adott azután hozája. a Concilium tsak ugy tette volt fel. hiszek a szent lélekben. de azután a Constántzinápolyi elsö Conciliumnak, a macédonius, és az Eunomius eretnekekre valo nézve, kik tagadák a szent léleknek Istenségét. ezekhez a szokhoz. hiszek a szent lélekben. ezeket kelleték adni. a ki is ur, és életet ád, ki az Atyatol. és a fiutol származik, kit imádni, és ditsöiteni kell az atyával, és a fiuval. ki a proféták által beszéllet.

Ángliában. akik az ánglicana liturgiát követik. egészen el mondgyák ezt a symbolumot.

K Miért nem mondgyák minden misékben ezt a hitt tételt.

F Rend szerént. a romai liturgiában tsak a nagy innepekben énekelik. ugy mint vasárnapokon. és a nagy Innepeken. az apostolok, és a szent doktorok innepein is énekelik. mivel ök voltak a hitnek oszlopai. régenten romában sok idökig nem énekelték, a Credot a mise alat, a melyen szent Henricus tsaszár. romában valo létekor igen tsudálkozot., és tudakozván annak az okát. a diáconusok azt felelték, néki. hogy nem szükség romában. a symbolumot énekelni, mivel ótt eretnekség. soha nem támadot. de idövel. romában is szokásban vévék.

9 Az offertorium.

K Mit tsinál a pap a Credo után.?

F ki fordul, anépet köszönti mondván.

Dominus vobiscum

Az ur légyen ti veletek.

Et cum spiritu tuo.

És a te lelkedel.

Azután mondgya. Orémus. könyörögjünk.

K Mit tsinál apap azután?

F A néptöl az ajándékot veszi ell, az alat a Chorusban holmi verseket enekelnek a szent irásbol.

K Mitsoda ajándékot tészen anép?

F A régi idöben anép maga vitte az oltárhoz az áldozathoz valo kenyeret, és bórt., mostanában is sok hellyeken, a nép kenyeret, gyerttyát, és pénzt. ajánl. a pásztoroknak, és a szent egyháznak szükségire. akenyeret meg szentelik. és a gyülekezetben. darabacskánként el osztogattyák. a Communionak jelül.

Magyarázat.

A sidok közöt, mikor anép áldozatot akart ajánlani az Istennek, azt apap kezében adta, és azt, apapnak az Istennek kelletet azután ajánlani., amisének áldozattya. amint már azt meg mondottuk. ugy anép áldozattya, valamint apapé., anépnek nem lehet a pap kezében adni akristus testét, akit az Istennek ajánlyák, hanem a hellyet, kenyeret. és bort ád, ugyan ezt is tselekeszi a diáconus által., a ki kenyeret, bort, és vizet ad apapnak, a népnek képében.

A régi idöben. a nép maga ajánlotta a kenyeret, és abort, abbol a kenyérböl. és bórból, anyit vettek. amennyí szükséges volt. apap Communiojára, és a nép Communiojára. és minek elötte Consecrálták volna. azokot az Istennek ajánlották, ekí tettzik sok imádságokbol. a melyeket most is mondgyák amisében, és a melyekben az Istent azon kérik, hogy vegye kedvesen az ajándékokot. amelyeket néki ajánlanak a hivek. quod singuli obtulerunt.

Sok idövel ezután, az egy háziak jobbnak találák lenni, hogy ö magok készittsék az áldozathoz valo kenyeret. és bort., mostanában tehát, ha szinte maga anép nem ajánlya is a kenyeret, és a bort az áldozatra, mind azon által. ajándékokot, és fundatiokot tévén atemplomra, és a mi szükséges az Isteni szolgálatra, azért el mondhatni. hogy mostanában is a nép ajánlya akenyeret, és a bórt.

K Mit tsinál apap azután, hogy a nép ajándékát el veszi?

F Az Istennek ajánlya anép ajándékit, és minek utánna azokot az Istennek ajánlotta volna., meg füstöli. az ajándékokot és az oltárt.

Magyarázat

A pap az Istennek a kenyeret. és abórt elegyesen vizel, ajánlya, amelyeket. a diáconus adgya kezében, a nép nevében,

K Mitsoda imádságot mond apap midön a kenyeret ajánlya?

F. Suscipe sancte pater, vegyed kedvesen mindenhato

omnipotens Deus, hanc immaculatam hostiam, quam ego indignus famulus tuus offero tibi deo meo vivo et vero, pro in numerabilibus peccatis, offensionibus, et negligentiis meis, et pro omnibus circumstantibus, sed et pro omnibus fidelibus Christianis. vivis atque de functis, ut mihí et illis proficiat ad salutem, in vitam aeternam Amen

szent Atya Isten: ezt a tiszta osttyát, melyet én érdemetlen szolgád tenéked élö és igazán valo Istennek ajánlok, az én meg számlalhatatlan vétkeimért, és fogyatkozásimért, és mind azokért kik itten jelen vannak, ugy az élö és meg holt keresztény hivekért, hogy a mind nékem, mind ö nékik. az örökké valo üdveségünkre legyen Amen

K Mint hogy a. tsak még kenyér amit apap ajánl, miért mondgya tehát. hanc immaculatam hostiam. ezt atiszta osttyát.?

F A pap egy nehány szor nevezi eszerént akenyeret, és a bort. az áldás elött, nem azért hogy magokban tiszták volnának. hanem arra valo nézve. hogy tsudálatosan., akristus testévé, és vérévé változnak aki tsak egyedül atiszta osttya.

K Mitsoda imádságot mond apap. midön vizet tölt a pohár borban.?

F. Deus qui humanae substantiae Digninatem, mirabiliter Condisti, et mirabilius reformasti, da nobis per hujus aquae et vini misterium, ejus divinitatis esse Con sortes., qui humanitatis nostrae fieri dignatus est particeps, Jesus christus filius tuus dominus noster, qui tecum vivit et regnat in unitate spiritus sancti Deus, per omnia saecula saeculorum Amen.

oh Istenünk, aki oly tsudálatosan teremptetted az embert. és még tsudálatosabban hoztad azt helyre., engedgyed hogy azon. titok által., a melyet jelent a viznek., a boral valo elegyitése, részesülhessünk Istenségében a mí urunk Jesus kristusunknak, aki nem sajnálta magára venni a mi emberi voltunkot, aki éll, és uralkodik teveled és a szent lélekel. most és mind örökké Amen.

K Miért töltenek a kehelyben vizet a bór közé?

F Azzal, azt akarják tselekedni, amit akristus tselekedet, midön az Eucharistiát rendelte. ezen elegyitésel, nagy titkot is akart elönkben adni. s. justi. apolog. 2. s. Cypr. epist. 63. ad Cecilium.

K Honnan tudgyuk mi azt. hogy a kristus meg elegyitette a bort vizel. a pohárban?

F A traditiobol. ugyan abbol is tudgyuk, hogy a pohárban bórt töltöt. a mint ezt már meg mutattuk

K Mitsoda titkot jelent a bornak vizel valo meg elegyitése a kehelyben?

F 1. Az emberi természetnek, az Isteni természettel valoságos meg egyesülését a kristus személyében. 2. a hiveknek. a kristusal azö fejekel valo titkos meg egyesüléseket. 3. a vizet, es a vért, mely a kristus oldalábol fólyt ki. s. Cypr. epist. 63.

K Miért szenteli meg apap avizet. minek elötte a bór közi tölttse. és a bórt nem?

F Régenten, meg szentelte avizet és a bórt együt a kehelyben, mostanában pedig tsak avizet szenteli meg. mivel a bór akristust jelentvén. a viz anépet, akinek vagyon szüksége a szenteltetésre, a népnek pedig meg szenteltetése. akristusal valo egyeségében áll, apap tehát avizet szenteli meg. minek elötte abór közi tölttse, ennek a titoknak meg mutatására.

A halottak misejekor pedig a vizet meg nem szentelik., meg mutatván az által, hogy a meg holt hivek, már nintsenek az anyaszent egy ház. hatalma alat

K Mitsoda imádságot mond a pap, midön az Istennek ajánlya. a kehelyben lévö bórt. és vizet.?

F offerimus. tibi domine Calicem salutaris, tuam deprecantes Clementiam, ut in conspectu divinae majestatis tuae pro nostra et totius mundi salute Cum odore svavitatis ascendat Amen.

Ajánlyuk uram néked ezt az üdvességnek pohárát, kérvén kegyelmeségedet, hogy vegyed kedvesen. és mennyen szent felséged eleiben. mint kedves illat. a mi üdveségünkre, és az egész világnak üdveségére. Amen.

A Diáconus apapal együt mondgya el ezt az imádságot. tartván véle együt a kehelynek alsó részit.

K A diáconus miért mondgya apapal együt ezt az imádságot?

F Mert a viz, és abór esze elegyitésének titka, láthato képpen meg mutattya nékünk, hogy a misében, a pap, akristusal együt ajánlya a népet, eki tettzik a fellyeb valo imádságbol., amelyet a vizet, a boral valo elegyitéskor mondgyák el. a diáconus a nép képit viselvén. a nép nevében ajánlya a papal együt. abórt, elegyesen vizel.

K Miért nevezik a kelyhet üdveség pohárának, holot még tsak bór vagyon benne?

F E szerént azért nevezik, a kristus Jésus vérére valo nézve. mivel az a bór. kevés idö mulva. a kristus vérévé változik.

K Mit tsinál a pap azután. hogy a kelyhet ajánlotta.

F. Az Isten elött magát meg hajtván, a szent irásbol valo következendö imádságot mondgya el néki. a nép nevében.

In spiritu humilitatis. et in animo Contrito. suscipiamur ate domine, et sic fiat sacrificium nostrum. in Conspectu tuo hodie, et placeat tibi domine Deus.

Alázatos, és töredelmes lélekel lévén elötted, uram, végy kedvesen minket. és hogy a mi áldozatunk, ma kedves lehessen elötted. dan. 3. 39. 40.

Ezen imádság után. a pap fel emeli kezeit. és szemeit az ég felé, kérvén a szent lélek kegyelmének, és erejének le szállását. és azután keresztet vet a kenyére. és a borra, mondván,

Veni sanctificator omnipotens aeterne deus, et benedic hoc sacrificium tuo sancto nomini praeparatum.

Jövel meg szentelö minden ható örök Isten. és áld meg ezt az áldozatot., melyet szent nevednek ditséretire készittünk

Azután a diaconus kezében meg szentelvén atemjént, a kenyeret, abort, és azután az oltárt meg füstöli, a füstöléskor ezeket az imádságokot mondgya el. amelyekböl ki tettzik, hogy a füstölések mi végre valok.

Incensum istud a te benedictum, ascendat ad te Domine, et descendat super nos miserícordia tua,

Ez a tölled meg szenteltetett füst tehozad fel mennyen uram, és ate irgalmaságod mi reánk le szállyon.

Midön pedig az oltárt füstöli, ezeket mondgya a soltárbol. 140. 2.

Dirigatur domine oratio mea, sicut incensum in Conspectu tuo; elevatio manuum mearum., sacrificium vespertinum, pone domine Custodiam ori meo, et ostium Circumstantiae labiis meis, ut non declinet Cor meum in verba malitiae.; ad excusandas excusationes in peccatis.

Hasson fel uram az én imádságom elödben, valamint ezen temjénnek füsti, az én kezemnek fel emelése ollyan kedves légyen elötted, mint az estvéli áldozat., tégy örizöt az én szájamra, és ajtot az én ajakimra, hogy a hamisságnak beszédire ne hajollyon az én szivem, sene mentegesse vétkeimet.

A díáconus kezében viszá adván a füstölöt mondgya

Accendat in nobis dominus ignem sui amoris, et flammam aeternae Charitatis.

Gerjesze fel az ur bennünk, szeretetének tüzét, és azö örökké valo szeretetének lángját.

K Mit kell anépnek tselekedni, midön ezeket az imádságokot mondgyák, és az oltárt füstölik?

F A népnek is igen jó ezeket az imádságokot mondani, szivét buzgoságal az Istenhez fel emelni. és mondani. hogy az én imádságom fel hasson uram te hozzád.

10 A pap az ujjait mossa. suscipe sancta
Trinitas.

K Miért mossa meg apap az ujjait, azután. hogy az oltárt meg füstölte.

F. 1. mert a füstölöhöz, és anép ajándékihoz nyulván., ha tsak kevéssé is meg szennyesithette ujjait. holot nem lehetnek elegendö tiszták. az ollyan ujjak., melyek akristus testéhez érnek,

2. A kéz mosás, jelentí azt a nagy tisztaságot., a melyel kell lenni a szent áldozat ajánlására, a jerusalemi sz. Cyrillus szerént. Catech. 5. mystag. Cardin. Bona liturg. libr 2. Cap. 9. num. 6. ugyan ezért is kér tiszta szivet a pap az Istentöl. mondván. ps. 25. 6.

Lavabo inter innocentes manus meas, et Circum dabo altare tuum Domine. et audiam vocem laudis. et enarrem universa mirabilia tua, domine dilexi deorem domus tuae, et locum habitationis gloriae tuae., ne perdas Cum impiis deus animam meam, et Cum viris sangvinum vitam meam, in quorum manibus iniquitates sunt. dextera eorum repleta muneribus, ego autem in innocentia mea ingressus sum, redime me et miserere mei, pes meus stetit in directo. in Ecclesiis benedicam te domine, gloria patri. &c.

Meg mosom kezeimet az ártatlanok közöt, és környül veszem uram ate oltárodat, hogy hallyam a ditséret szozattyát, és meg beszéllyem minden tsudálatos dolgaidot; uram szerettem ate házadnak ékességit, és ate ditsőséged lako helyét. ne veszesd el Isten az én lelkemet az Istentelenekel. és a vér szopo ferfiakkal az életemet, akiknek kezekben hamiságok vannak., az ö jóbb kezek meg tölt ajándékokkal. én pedig azén ártatlanságomban jártam. válts meg engem, és irgalmaz nékem, az én lábam az igyenesen állott, a gyülekezetekben áldalak uram tégedet. ditsöség az Atyának. &c.

K Mit kell a népnek mondani midön a kezeit mossa apap?

F. jobban nem tselekedhetik. mint ha azt kéri az Istentöl. hogy meg tisztittsa minden büneiböl.

K Mitsoda imádságot mond apap. az oltár közepin. azután hogy az ujjait meg mosta?

F. Az Istennek ajánlya. ujonnan a kenyeret. és abort. a mellyeket már különösön. az Istennek ajánlotta volt, erre valo nézve. szemeit és kezeit az égg felé emelvén. és magát meg hajtván. ezeket az imádságokot mondgya.

Suscipe sancta trinitas hanc oblationem. quam tibi offerimus. ob memoriam passionis, et resurectionis, et ascensionis domini nostri jesu christi, et in honorem beatae mariae semper virginis, et beati joannis baptistae. et sanctorum apostolorum petrí et paulí et ístorum, et omnium sanctorum ut illis profíciat ad honorem, nobis autem ad salutem, et illi pro nobis intercedere dignentur, in Coelis, quorum memoriam agimus in terris, per eundem dominum nostrum Amen.

Vegyed kedvesen szent Haromság ezt az ajándékot. melyet néked ajánlunk, ami urunk jesus kristusunk szenvedésinek, fel támadásának, és menyben menetelének emlékezetire, a Boldogságos szüznek, tiszteletire, keresztelö szent jános, szent péter, es szent pal apostoloknak, és azon szenteknek kiknek reliquiai itt vanak. és minden szenteknek légyen tiszteletekre. nékünk pediglen üdveségünkre, és hogy azon szentek, akiknek emlékezeteket tisztellyük e földön, méltoztassanak esedezni érettünk a menyekben. a mi urunk Jésus kristusunknak általa Amen.

K Mivel már apap akenyeret, és abórt mindenikét különösön ajánlotta volt. miért ajánlya ismét mind akettöt egy szers mind?

F Vannak ollyan anyaszent egy házak. ahol különösön nem ajánlyák a kenyeret, és a bort, hanem egy szers mind, mind akettött, ezen imádságal. suscipe sancta trinitas. eszerént is tselekesznek a Dominicanusok, a Carmélíták. de meg más anyaszent egy házakban, igen régtöl fogvást. követik. a romai anyaszent egyháznak mái szokását, hogy a kenyeret, és a bort. különösön ajánlyák. és azután. mindenikét egy szers mind., mediolánumban is ezt követik. ezek nem nagy külömbözések. kinek, kinek, a maga. anyaszent egy háza szokását kel követni. a mely jó. Cardin Bona liturg. libr. 2. Cap 9.

K Miért mondgya apap. hogy ezt az áldozatot. a kristus szenvedésének, fel támadásának, és menyben menetelének emlékezetire ajánlya?

F. Mert akristus maga mondotta. hogy azt tselekedgyük az ö emlékezetire. 2 az ö fel támadásának emlékezetire, mert a kristus áldozattya az ö fel támadásáig tartot. ajánlván ugyan azon életet. a melyet fel vett, 3. az ö menyben menetelének emlékezetire, melyel el végezte az ö áldozattyát, bé menvén vére által. avaloságos sanctuariumban.

K Miért mondgyák azt. hogy a szentek emlékezetire. és tiszteletire is ajánlyák az áldozatot?

F Azt már másut meg mondottuk hogy az anyaszent egy ház, soha nem ajánlya másnak az áldozatot. hanem egyedül az Istennek, ez a misében valo imádsagokbol is ki tettzik, és hogy az anyaszent egy ház. mindenkor azt mondotta ez iránt, valamit mond szent agoston. mi a martyrok Istenének teszünk áldozatot, midön azö emlékezetekre oltárokot epittünk, mert mitsoda pap az, aki valaha azt mondotta volna, az oltárnál, néked ajánlyuk péter, pál, Cyprianus., hanem amit ajánlanak. az Istennek ajánlyák. a ki meg koronázta a martyrokot libr. 20. Contr. faust.

De a szentek emlékezetire ajánlani nem más, hanem hogy tisztellyük. azö gyözedelmeket., a melyek, akristus gyözedelmi, és igy akristust tisztellyük az ö szenteiben, és a szenteket akristusban., távul. légyen tehát. azt gondolni hogy az anyaszent egy ház az Istenhez, vagy a kristushoz hasonlitaná aszenteket, ez irtoztato káromlás volna, mivel akristus áldozattyát ugy ajánlyák az Istennek, hogy az Isten tiszteltessék a kristus által, és a szentek által, akik fel áldozták véle magokot., és akik az üdvezitö áldozattyának erdeme által vettek gyözedelmet a világon, és az ördögön, tisztelnünk kell tehát a szenteket, és jóbb helyre nem lehet tenni tiszteleteket, mint a szent áldozatban,, a mely által lettek érdemeseké. és ditsösségeseké

11. orate fratres. oratio secreta

K Mitsoda imádságot mond azután apap?

F Az oltárt meg tsokolván. ki fordul. és mondgya a népnek.

Orate fratres, ut meum ac vestrum sacrificium. acceptabile fiat apud Deum patrem omnipotentem

könyörögjetek atyám fiai, hogy az én áldozatom, a mely ugy a tiétek is. kedves légyen a mindenhato atya Isten elött.

A nép engedelmeskedvén apapnak, eszerént könyörög.

Suscipiat dominus sacrificium de manibus tuis, ad laudem, et gloriam nominis sui, ad utilitatem quoque nostram, totiusque ecclesiae suae sanctae.

Vegye kedvesen az ur az áldozatot kezeidböl., amelyet ajánlász, és amelyet mi is ajánlyuk általad, az ö nevének ditséretire és ditsöségire, a mi hasznunkra, ugy az egész anyaszent egy háznak hasznára..

Ezekröl a szokrol eszerént kell elmélkedni, és amelyeket anépnek, ne tsak szájal. hanem szivböl kell mondani.

1. A mint már azt meg mondottuk, másut. a pap mind a kristus nevében, mind a nép nevében ajánlya aszent áldozatot., és ö ebben, a népnek is szolgája valamint akristusé.

2. hogy a népnek. meg kell egyezni apapal, és egyűt kell vele ajánlani a szent áldozatot,, mivel az az áldozat. ugy anépé, valamint apapé,

3. hogy az áldozatot ajánlyák. 1. az Isten tiszteletére, 2. a nép hasznára. tudni illik, meg nyerésire mind azoknak. amelyek nekünk szükségesek. ugy mint abünnek botsánattyát, lelki, és testi kegyelmet és áldást.

4. hogy minden miséket, az egész anyaszent egyháznak hasznára mondgyák, és nem lehet különös miséknek nevezni az ollyanakat, amelyekben különös szükségünkért. kérjük az Istent.

K Mit mond azután apap?

F. Azt az imádságot mondgya ell. a melyet secreta. vagy titkon valo imádságnak nevezik, amelyben azon kéri az Istent, hogy vegye kedvesen ahivek ajándékit., ez az imádság valtozik az innepek szerént.

K Miért nevezik ezt az imádságot secretanak, vagy titkos imádságnak.?

F Ennek sok féle okát adgyák, de atöbbi közöt azt, hogy ezt az imádságot nem énekelik. hanem lassan szokták mondani, sok régi missálékban. ezt nevezik. oratio super oblata. de akár mitsoda okat adgyák annak, meg lehet látni, az imádságbol mitsoda végre. mondgya azt az anyaszent egy ház, példának okáért azt fel teszem. amelyet mondanak pünkösd után valo ötödik vasárnapon

Propitiare domine suplicationibus nostris, et has oblationes famulorum tuorum. benígnus assume ut quod singuli obtulerunt. ad honorem nominis tui. Cunctis proficiat ad salutem per dominum

Légy kegyelmeségel uram imádságinkhoz, és vegyed kedvesen szolgáid áldozatokot., ugy hogy valamit ki ki ajánlot nevednek tiszteletire, mindnyájunknak légyen üdveségünkre, ami urunk jesus kristusunk által Amen..

K Miért mondgya a pap ezt az imádságot lassu szoval., ugy atöb következendö imádsagokot is

F Az igen régi szokás mind agörögoknél. mind nálunk, hogy némely imádságokot lassu szoval mondgyák. és némelyeket fel szoval. eki tettzik aleg régieb liturgiákbol. az anyaszent egy ház ezeket igy szokta mondani, nem azért. hogy el titkolná a nép elött az imádságokat, mivel anépet arra oktattyák. és néki azt meg magyarázák. és apap is azért emeli fel szovait minden imádságnak avégin. hogy a nép felelhesse az ament, hanem, vagy azért szokta így az anyaszent egy ház, hogy tisztellye a kristusnak szenvedésekor valo tsendeségit, vagy hogy a nép tsendeségben lévén. nagyob figyelmeteségel kérje az Istentöl, amit apap kér tölle. a gyülekezet nevében.

K Miért mondgya a pap fel szoval ezeket a szókat. per omnia saecula saeculorum.?

F. Ezekel a szokal végezvén ell. a secreta imádságot. a szovát fellyebb emeli azért, hogy a nép felelhesse az ament.

12. Praefatio. sanctus.

K Mit mond a secreta imádság után apap?

F A népet köszönti ezekel a szokal.

Dominus vobiscum.

Az ur légyen tiveletek.

Et Cum spiritu tuo.

Es ate lelkedel. feleli anép.

Azután apap ezeket anevezetes szokat mondgya anépnek, a melyekröl emlékeznek. mind azok a szent atyák. kik a liturgiarol irnak.

Sursum Corda.

Emellyétek fel sziveteket.

Habemus. ad dominum.

Mi azt az urhoz fel emeltük. feleli anép.

A pap ez által anépet arra inti, hogy az elméjit fel emelvén, szükséges hogy lélekben az égben legyen. hogy az angyalokal énekelhesse ezt a szent éneket. szent. szent. szent. szükséges tehát hogy anép. az Istenhez fel emellye szivét. mert más képpen. nem mondhattya ígazán. habemus ad dominum.

A pap azután mondgya.

Gratias agamus Domino Deo nostro.

Halakot adgyunk a mi urunk Istenünknek.

Dignum et justum est

A Mélto. és igasságos. feleli anép.

A pap erre feleli.

Vere dígnum et justum est, aequum et salutare nos tibi semper et ubique gratias agere, Domine sancte pater omnipotens,. aeterne deus, per christum Domínum nostrum, per quem Majestatem tuam laudant Angeli, adorant dominationes, tremunt potestates, Coeli Coelorumque virtutes ac beata seraphim socia exultatione Concelebrant cum quibus et nostras voces ut ad mitti jubeas deprecamur, suplici confessione dicentes. sanctus, sanctus, sanctus. Dominus Deus sabbaoth, pleni sunt Coeli et terra gloria tuâ, Hosanna in excelsis, benedictus † qui venit in nomine Domini. Hosanna in Excelsis.

Bizonyára méltó, és igasságos, és üdvességes dolog. tenéked hálákot adnunk mindenkor, és mindenüt, oh mindenhato szent atya ur Isten., a mi urunk Jesus kristus által, aki által ditsérik felségedet az angyalok, imádgyák az uraságok, rettegik a hatalmaságok, a mennyek, és a mennyeknek ereji, és a boldog seraphimok. egyenlö nagy vigasságal ditsérik, vegyed közikbe ami szavainkot kerünk, alázatos vallás tétellel. mondván, szent, szent, szent, a seregeknek ura Istene, tellyesek az egék, és aföld, ditsöségeddel, légy segittségül, ki vagy a magosságban. áldot † légyen. a ki jött az urnak nevében, Légy segittségül, ki vagy a magosságban.

Ezt a szent háláádást a melyet mond az anyaszent egy ház, az angyalokal együt. az Isten ditséretire. praefacionak nevezik, mivel kezdete a mise rendének, ezt a görögök eucharistiaca orationak nevezik, az az. háláadás imádságának, eváltozik az innepek szerént., de mindenkor a sanctuson. végezödik, a melyet is Isaiás proféta hallotta énekelni az Isten széke elött. Isai. 4. 3. az anyaszent egy ház ezekhez adgya azokot a szokot, amelyekel tisztelték a sido gyermekek akristust midön jerusalemben ment ditsöségesen, mondván. Benedictus qui venit.

K Mit kell a népnek tselekedni a praefatio alat?

F. A papal együt hálákot kell adni az Istennek, és szivböl kell énekelni az angyalokal. szent. szent. szent. az ur Isten

13. Canon Missae. Te igitur.

K A praefatio után valo imádságokat. miért nevezik a Mise rendének?

F Mert azok ollyan rend szerént valo imádságok, a mellyek nem változnak, és minden misékben azokot mondgyák, Canon görög szó, amely rendet tészen.

K Min kezdik el amise rendét?

F. A pap az ég felé emelvén kezeit és szemeit, a következendö imádságot mondgya, a melynek kezdetin meg hajtván magát, az oltárt meg tsokollya,

Te igitur Clementissime pater, per Jesum Christum filium tuum dominum nostrum, supplices rogamus ac petimus. uti accepta habeas et benedicas haec † dona, haec † munera, haec † sancta sacrificia illibata, imprimis quae tibi offerimus pro ecclesia tua sancta Catholica, quam pacificare, Custodire, adunare, et regere digneris. toto orbe terrarum, una Cum famulo tuo. papa nostro N. et Antistite nostro N. et Rege nostro N., et omnibus orthodoxis atque Catholicae at apostolicae fidei Cultoribus.

Alázatoságal kérünk tégedet irgalmas Atya, ate fiad, ami urunk jesus kristusunk által, hogy vegyed kedvesen, és meg áldgyad ezeket az † ajándekokot, ezeket az † ajánlásokot. ezeket a † szent tiszta áldozatokot. mellyeket néked ajánlunk, elöször a te szent közönséges anyaszent egyházadért, hogy annak méltoztassál adni békeséget., azt tarsd meg, vezérellyed, és egyessé tegyed, az egész világon. és azal együt, a pápát, a te szolgadot N. a püspökünket N. és királyunkot. N. és mind azokat kik a közönséges és apostoli hitben vannak.

K A pap miért tsinál keresztet a kenyére, és aborra, midön ezeket a szokot mondgya, kérünk hogy meg áldgyad. ezeket az ajándékokot, ezeket az ajánlásokot, ezeket az áldozatokot.?

F. Hogy meg mutassa az által, hogy tsak a kristus keresztyének ereje által. áldatnak meg, és lesznek kedvesek Isten elött azok az ajándékok,

K Mitsoda oktatást vehetünk magunknak ebböl az imádságból.?

F. 1. Hogy minden miseket az egész anyaszent egy házért. mondanak, azután apápáért, a püspökért, a királyért, és közönségesen az egész hivekért, és ugy mondván. nincsen különösön valo mise, mindenik közönséges. amint már ezt meg mondottuk, Conc. trid. sess. 22. Cap 6. de sacrifi. Missae,

2. Hogy mindenkor emlékezetet tésznek apápárol, apüspökröl, a királyrol, vagy a fejdelemröl. hogy a népet. az Isten akarattya szerént vezérelhessék békeségben. és hogy az Isten áldását vegyék. 1 tim. 2. 1.

3. Hogy minden misékben. az Istentöl négy fö dolgot kérnek az egész anyaszent egy háznak. 1. hogy békeségit adgya reája, meg oltolmazván akülsö üldözésektöl. 2. hogy azt meg tarttsa az igaz hitben., mind azok ellen kik ellene támadnak, ugy mint, a sidok, a hitetlenek, és az eretnekek., 3. hogy meg egyeztesse a schismaticusok ellen, és mind azok ellen, kik egyesége ellen támadnak. 4. hogy azt vezérellye, jó pásztorokot adván néki, aroszaktol pedíg meg oltalmaza.

5. Hogy a szent áldozatot a szent Háromságnak ajánlyák, noha az atyát emlittik a fiu által, a szent lélekel együt., az anyaszent egy háznak mindenkori szokása szerént.

6. Hogy az anyaszent egy ház. tsak ahivekért ajánlya közönségesen a szent áldozatot, a hitleneket, eretnekeket nem nevezik, de ezekért. kinek kinek lehet és kel imádkozni különösön.

K Mit kell anépnek tselekedni midön ezt az imádságot mondgyák?

F Mint hogy apap az ö nevében mondgya ezt az imádságot, jobbat nem tselekedhetik. mint ha apapal együt mondgya el azt.

14. Memento. az élökért.

K Melyik a mise rendében valo második imádság?

F A pap minek utánna könyörgöt volna az Istennek az egész Anyaszent egyházért, különösön imádkozik azokért, akikért akar imádkozni, azután, mind ajelen valokért,

Memento Domine famulorum. famularumque tuarum. N.N.

Emlékezél meg uram szolgáidrol. és szolgáloidrol. N.N.

A pap itt egy kevesé meg állapodik, hogy az Istennek ajánlya azokot a kikért akar imádkozni, azután mondgya.

Et omnium Circum stantium, quorum tibi fides Cognita est, et nota devotio, pro quibus tibi offerimus. vel qui tibi offerunt hoc sacrifícium. laudis pro se suisque omnibus, pro redemptione animarum suarum pro spe salutis et inColumitatis suae. tibique reddunt vota sua. aeterno Deo vivo, et vero.

Es mind azokrol akik itt jelen vannak, a kiknek hiteket, és buzgoságokot üsmered, akikért neked ajánlyuk. vagy a kik neked ajánlyák ezt a ditséretnek áldozattyát, magokért, vagy hozájok valokért, lelkeknek. válttságára, üdveségeknek reménségére, és magok meg tartására, és a kik fogadást tésznek te néked, mint öröktöl fogva valo, élö, és igaz Istennek.

K Mitsoda értelme lehet ezeknek aszoknak?

F 1. Ezek aszók, akikért néked ajánlyuk. vagy akik néked ajánlyák, világosan meg mutattyák, hogy a nép ugy ajánlya az áldozatot valamint apap, tsak azzal külömbözik. hogy a pap a maga kezei által ajánlya, anép pedig a pap kezei által.

2. A kiknek hiteket. és buzgoságokot üsméred, ezek meg mutattyák, hogy mitsoda hittel. és buzgoságal. kell jelen lenni ezen a szent áldozaton.

3, lelkeknek válttságara., az az. bünöknek botsánatyára, üdveségeknek reménségére, és magok meg tartására, az az, hogy mind lelki, mind testi, szükségekre valo kegyelmet nyerhessenek és akik fogadást tésznek te néked, ezen az imádást, és a háláádást kell érteni,

4. Ezek aszok, magokért, vagy hozájok valokért, meg mutattyák hogy tartozunk másokért imádkozni a misekor, föképpen azokért kik hozánk tartoznak.

K Mit kell anépnek ez alat mondani?

F különösön kell imádkozni azokért, akiket az Istennek akarnak ajánlani, azután apapért, és a jelen valokért.

15. Communicantes,

K Mellyik a Mise rendében valo harmadik imádság?

F A pap minek utánna imádkozot volna az anyaszent egy házért, és ajelen valokért, egy nehány szenteket meg nevezvén., kéri az Istent hogy amenyben lévö anyaszent egyháznak esedezésére, hinttse kegyelmét. és jó tétemenyét, a földön lévö anya szent egy házra.

Communicantes et memoríam venerantes, imprimis gloríosae semper virginis. mariae genitricis Dei et domini nostri Jesu Christi, sed et beatorum apostolorum. et martyrum tuorum petri, et pauli, andreae., jacobi joannis, thomae jacobi, philippi, bartholomaei, matthaei, simonis., et thaddaei, lini, Cleti, Clementis, xisti, Cornelii, Cypriani, laurentii, Chrysogoni, joannis et pauli, Cosmae et damiani, et omnium sanctorum tuorum, quorum meritis precibusque Concedas, ut in omnibus protectionis tuae muniamur auxilio. per eundem Christum Dominum nostrum Amen.

Meg egyezvén, és emlékezetit tisztelvén elöször a ditsöséges szüz Máriának; az Isten és mi urunk Jésus kristusunk Annyának, azután a te boldog apostolidnak, és martyrumidnak péternek, és pálnak, andrásnak jakabnak, jánosnak, thamásnak, jakabnak, filepnek, bertalannak, máthénak, simonnak, és thaddaeusnak, linusnak, Clétusnak. kelemennek, xistusnak, Cornéliusnak, Cypriánusnak, lörintznek, Chrysogonusnak, jánosnak és pálnak, kozmának, és dámiánusnak, és minden szenteidnek. érdemekért. engedd meg hogy mindenkor ate gond viselésed alat lehessünk. ami urunk Jésus. kristus által Amen

K. Mitsoda alelki értelme ennek az imádságnak.?

F Meg lehet abban látni, amint már gyakorta meg mondottuk hogy a földön lévö anyaszent egyház, együt ajánlya amenyei anyaszent egyházal a szent áldozatot. azt is meg mondottuk hogy miért tesznek emlékezetet aszentekröl.

A ki mélyebben akarja meg tudni ennek a szokásnak. régiségét, olvassa meg, alegg régiebb görög, és deák liturgiákot. s. aug. libr de virginitate. Cap. 45. tract. 84. supr st. joan.

K Míért tésznek különösön nevezetet annyi szentröl, nem volnaé elegendö azt mondani, hogy közönségesen az egész szentekel kivánnak meg egyesülni.?

F Hogy jol meg lehesen felelni erre akérdésre. azt kel meg tudni, hogy az elött, mindenik diécesisben harom Catalogust tartattak, a mellyeket dypticumnak nevezték. a mely görögül tészen kétt felé nyilo táblát.,

A egyik Catalogusban. a szentek neveit irták, föképpen, a martyrok, és a diécésisbeli püspökök neveit. akik szentül éltenek. eleinte mindgyárt. tsak a martyrok neveit irták fel, mert tsak a martyrok innepeit illették az elsö saeculumokban., azután a Confessorok neveit is fel kezdék tenni, leg elöbször. a szent márton nevét tevék fel.

A második Catalogusban, az élö hiveknek a neveket irták fel, fökeppen azoknak neveket. kik nagy renden lévök valanak, vagy akik nevezetes szolgálatot tettenek az anyaszent egy háznak. abban fel volt téve. apápa neve, apátriárkáké, adiecésis béli püspöké, és a cléricusoké, azután fel volt téve. aCSászáré, a fejedelem, és a magistrátusok neve,

A harmadik Catalogusban. a hivek neveit irták fel. kik az anyaszent egy háznak egyeségében holtak meg. amisében, ugyan azon ahelyen olvásták el. ezeket aneveket. ahol mostanában is emlékezet vagyon ahalotakrol.

Midön valakit a szentek közi akartak irni, annak nevét a szentek dypticumában tették. vagy is, a romai szokás szerént, a Cánonban,. mert romában a dypticumokot. tsak a Canon alat olvasták, ugyan innét is jöt bé eza szó. Cannonizatio. és a midön valakit exCommunicáltak. annak nevét ki törölték a dypticumbol.

Ezt a három Catalogust a mise alat olvasták ell, de mikor hoszu volt, tsak aleg fövebeknek neveket olvasták el. külön külön, a többit pedíg közönségesen nevezték, nem is mindenkor apap olvasta ezeket a neveket, hanem rend szerént. vagy a diaconus, vagy a subdiáconus,

Ebböl az okbol. olvassák. tehát. mostan is a Canonban a szentek neveit. Card Bona. libr. 2. liturg. Cap. 8. et 12. s. aug. serm. 17. de verbis apost.

K Ebben az imádságban. miért kérjük az Isten segittségét. a szentek érdemi és könyörgési által. nem bánttyuké meg ezzel akristust, aki tsak egyedül aközben járó?

F Azt már egy nehány helyt meg mondottuk, hogy a szentek tsak a kristus által. könyörögnek, és az ö erdemek a kristus által vagyon. ez igy lévén, tsak akristus közben jároságához folyamodunk, a szentek érdemi, és könyörgesi minékünk tsak arra valok. hogy könnyebben kegyelmet nyerhessünk akristus által, a mint hogy minden imadsága az anyaszent egy háznak. igy végezödik. a mi urunk jesus kristus által.

K Mit kell anépnek mivelni midön. ezt az imádságot mondgyák. Communicantes.?

F Azt, hogy az égben lévö anyaszent egy házal együt ajánlya a szent áldozatot., és kérje az Istent, hogy a szenteket követhesse, és része lehessen ditsöségekben.

16 Hanc igitur oblationem

K Mellyik a negyedik imádsága a Canonak.?

F. A pap akehelyre. és a kenyére. terjesztvén kezeit. ezt az imádságot mondgya.

Hanc igitur oblationem servitutis nostrae,. sed et Cunctae familiae tuae, quaesumus domíne ut placatus accipias, diesque nostros in tua pace disponas, atque ab aeterna damnatione nos eripi, et in electorum tuorum jubeas grege numerari, per Christum dominum nostrum Amen.

Kérünk uram tégedet. vegyed kedvesen a mi, és az egész tselédid szolgálattyának ajánlását. adgyad nékünk ez életben valo békeségedet., oltalmaz meg minket az örök kárhozattol. és számlály minket ate választotidnak seregében. ami urunk Jesus kristus által Amen.

A husvéti. és a pünkösdi hetekben emlékezetet tésznek ebben az imádságban, azokrol. kik akoron kereszteltettek meg, mert a mint már meg mondottuk. husvét, és pünkösd elött valo szombatok. voltak az elött rendeltetve a Ceremoniával valo keresztelésekre. és az uj kereszteltettek fejér ruhaban voltak jelen a misén

K A pap, miért terjeszti kezeit akehelyre. és akenyérre. midön ezt az imádságot mondgya?

F Azt már láttuk másut. hogy az ó törvényben., aki valamely áldozatot akart ajánlani az Istennek, minek elötte azt fel áldozták volna, az áldozatra tette kezeit, meg akarván azal mutatni. hogy helyében tészi halálra az áldozatot. a mely halált. ö maga meg érdemlette volna. Erre valo nézve tészi tehát apap az áldozat kezdetekor akehelyre. és akenyére kezeit a nép nevében, a kiért és akivel ajánlya azt a kristus által az Istennek, hogy ö általa, botsánatot, és üdvességet nyerjen, magának, és az egész anyaszent egy háznak. st. aug. libr. 10. de civit dei. cap.20.

K Mit kell a népnek mivelni. midön ezt az imádságot mondgyák.

F. Az Istennek kell ajánlani magát, akristus által, és akristusal, mint élö osttyát. de nagy alázatoságal., és kérje azt az Istentöl., amit apap kér azö nevében. igen jó tehát. apapal el mondani ezt az imádságot.

17. quam oblationem

K Mellyik a Canonak ötödik imádsága?

F A pap meg szenteli ujjonnan akenyeret, és abórt. keresztet vetvén reájok és mondgya.

Quam oblationem tu deus in omnibus quaesumus benedictam †. ascriptam † ratam rationabilem †. acceptabilemque facere digneris, ut nobis Corpus † et sangvis † fiat dilectissimi filii tui domini nostri jesu Christi

A mely ajándék. kérünk Istenünk, hogy mindenben légyen áldot. † bé vétessék, † hellyes †. és kedves légyen elötted, ugy hogy ate kedves fiadnak, ami urunk jesus kristusunknak testévé † és vérévé † vállyek nekünk.

K Miért mondgya. a pap annyi féle képpen. az Istennek hogy az az ajándék. áldot légyen, bévétessék, hellyes, és kedves légyen ö elötte. és mindenik után keresztett vett, mitsoda oka lehet mind annak?

F. Mind ezek aszok nagy értelmet foglalnak magokban., azt már meg mondottuk hogy az anya szent egy ház tsak a kristus keresztének érdeme által, kér kegyelmet., és hogy a szenttségek a kereszt jel nélkül nem munkálodnak. amint szent ágoston mondgya. quod sígnum nisi adhibeatur sive frontibus. Credentium, sive sacrificio quô aluntur, nihil eorum recté perficitur. tract. in joan. serm 18. de temp.

Benedictam. midön akristus a kenyeret meg áldá, a maga testévé is változtatá, azt kérjük tehát az Istentöl. hogy minden hatoságábol hinttse áldását. akenyére, és aborra, amely is változtassa azokat a kristus testévé, és vérévé, az anyaszent egy ház, valamit tsak kérhet az áldozat iránt, közönségesen ezekben a szokban foglallya mikor mondgya, in omnibus benedictam, hogy mindenben meg áldassék., de hogy jobban ki tessék ez a nagy kegyelem. egy nehány féle szokal mondgya ki kérését.

Adscriptam. hogy az oltáron lévö áldozat el vétessék. és hogy a magunkbol állo aldozatot meg ne vesse. hanem azt el vegye, a kristuséval együt.

Ratam. hogy a mi áldozatunk állando és álhatatos légyen, és hogy ugy lehessünk kaptsolva az Istenhez, hogy soha tölle meg ne vállyunk.

Rationabilem. soha illyen féle dolgat nem kértek. akristus el jövetele elött, mert az áldozat oktalan állatokbol állot, a melyeknek nem volt okoságok., de mostanában azt kérjük Istentöl. hogy az oltáron lévö osttya. a kristus testévé változék. aki is egyedül az okoság. és mélto az imadásra. azt is kérjük hogy a magunkbol állo áldozat okoságal, és értelemel legyen fel ékesitve, rationabile obsequium. mondgya szent pál, rom. 12. és hogy fedezés nélkül valo okos áldozatok legyünk. rationabile sine dolo, az az hogy az elménk, akaratunk., szivünk, és minden valami bennünk vagyon. tellyeségel az Isten akarattya alá vettessék, ugy hogy lelki, és okosságal valo ditséretet adhassunk néki.

Acceptabilemque. hogy kedves légyen. a bizonyos, hogy az Isten elött, az ö szerelmes fiának áldozattya mindenkor kedves, de azon kérjük, hogy mi töllünk vegye kedvesen akristus áldozattyát. melyet néki ajánlunk. és hogy amagunkbol álló áldozat hová továb kedveseb legyen szemei elött. bé töltven hivatalinkat, és az ö szent akarattyát., ezeket kérjük tehát hogy vegye kedvesen, a kristus teste, és vére áldozattyának érdeme által.

K Miért kérik azt az Istentöl. hogy az oltáron lévö osttya, minékünk a kristus testévé és vérévé vállyék?

F. 1. Ezek aszok által, az anyaszent egy ház azt kéri. hogy a kenyér és abór, melyeket ajánlot, a kristus testévé, és vérévé vállyék, noha az anyaszent egy ház. azt tudgya. hogy a kristus. szavainak ereje által ez a változás minden bizonyal végben megyen, mind azon által azt kéri, hogy a mi meg szentelésünkre legyen ez a változás. ez az imádság fel találtatik. aleg régieb liturgiáiban, a deák, és a görög anyaszent egyháznak, és szent basilius azt tarttya. hogy ez az imádság apostoli traditio. libr. de sancto spiritu. Cap. 27.

2. Ez által kegyelmit kérjük. az Istennek, hogy méltán, és üdveségünkre vehessük akristus testét és vérét.

18. Consecratio.

K Mitsoda imádságot mond apap. a fellyeb meg mondot imádság után?

F. Meg szenteli a kenyeret. és abórt.

K Miképpen tselekeszi ezt a szentelést?

F. A kristus nevében, és azö szavai által, vagy is inkáb. nem ö, hanem akristus áldgya meg az ö szája által, st. ambr. de sacramentis. libr. 4. Cap 4.

Mivel apap nem tselekeszik egyebet, hanem amit akristus tselekedet és mondot., veszi akenyeret és azután apohárt, valamint akristus vette, fel emeli az égg felé szemeit, valamint ö tselekedet. meg áldgya akenyeret., és azután abórt. hálákot adván az Istennek., a kristus eszerént tselekedet, el mondgya. azokat a szokot, melyeket a kristus mondot, és azon szók által, el változtattya. valamint akristus, a kenyeret és a bort. a kristus valoságos testévé, és vérévé, és a mise vége felé, meg szegi akenyeret, és el osztogattya. valamint a kristus meg szegte. és el osztogatta

Minek utánna pedig azok az Isteni szók. azt a meg foghatatlan változást. tselekedték volna. a pap fel emeli ezt a szent áldozatot. hogy a nép imádgya. és ezen tselekedetével., elönkbe adgya a kristusnak, a keresztre valo fel emeltetésit.

K A görög anyaszent egy házban, eszerént megyené végben. a Consecratio.?

F Igen is, ekitettzik aliturgiákbol., mind azon által, mostanában az a külömbözés. vagyon közöttök, és mi közöttünk, hogy nálok, a Consecratiohoz valo szokat fel szoval mondgyák. a nép az áment feleli, mi nálunk pedig már egy nehány saeculumoktol fogvást. a kristus szavait lassan mondgyák, és a nép semmit nem felel, Azt mondám, hogy egy nehány saeculumoktol fogvást, mert az elött. a deák anyaszent egy házban is fel szoval mondották. valamint agörögöknél, és a nép. az ament felelte. amostani szokás szent és nem ok nélkül rendeltetet Cardin. Bona. liturg. libr. 2. Cap 13.

K Miért mutattya fel a pap a kristus testét, és vérét a Consecratio után?

F 1. A krístus testének a kereszten valo fel emeltetésenek emlékezetire. 2. hogy a nép imádgya a kristust, a kenyernek, és a bornak szinek alat.

K Régi szokásé az, hogy a kristus testét fel mutassák a Consecratio után?

F Ezt a szokást, a leg régiebb. deák, és görög liturgiákban meg láthatni, de a misében hogy mitsoda hellyen mutassák fel, a nem volt mindenüt egyenlö képen, mivel a görögöknél. a Communio elött mutattyák fel. romában régenten. a mi atyánk elött mutatták fel. amint azt meg fogjuk mondani. a kehelynek fel mutatása, különösön, se nem oly régi, senem oly közönséges szokás, mint az osttyának fel mutatása, még mostanában is. a Chartusiánusok az osttyát fel emelik a Consecratio után. valamint mi. de a kelyhet akor fel nem emelik. Card. bona liturg, libr. 2. Cap 13. st aug. supr ps. 98. n. 9.

K Mit kell a népnek tselekedni midön az ur testét, és vérét fel mutattyák.?

F. Félelemel és tisztelettel kell imádni akristust. és irgalmaságot kell tölle kérni.

19 unde et memores.

K Mitsoda imádságot mond apap a Consecratio után?

F A kristus testét és vérét az Istennek ajánlván. ezeket az imádsagokot el mondgya

Minek utánna. apap már el mondotta volna ezeket a szavait akristusnak

Haec quotiescumque feceritis. in mei memoriam facietis.

valamikor ezeket tselekszitek. azén emlékezetemre tselekedgyétek.

E szerént követi imádságát.

Unde et memores domine, nos servi tui, sed et plebs tua sancta, ejusdem christi filii tui domini nostri, tam beatae passionis, nec non et ab inferis resurectionis, sed et in Coelo gloriosae ascensionis offerimus praeclarae majestati tuae, de tuis donis, ac datis hostiam † puram, hostiam † sanctam, hostiam † immaculatam. panem † sanctum vitae aeternae. et Calicem † salutis perpetuae.

A honnét uram mi ate szolgaid. és ate szent néped, ate fiadnak a mi urunk Jesus kristusunknak, boldog szenvedésinek, fel támadásának, menyben menetelinek emlékezetire. ajánlyuk szent felségednek. ate tölled vett ajándékokbol. atiszta † ostyát, szent † ostyát, makula nélkül valo † ostyát, az örök életnek szent † kenyerét. és az örök boldogságnak † pohárát.

K Miképpen lehet meg érteni ennek az imádságnak értelmét?

F. 1. Ezek a szók, mi ate szolgaid., és ate szent néped, meg mutattyák, hogy a népnek, ugy valamint apapnak, el kel mondani ezt az imádságot., ebböl is ki tettzik, amint már sokszor meg mondottuk. hogy a mise áldozattya, ugy a népé, valamint apapé. ezért is kell néki a pappal ajánlani azt.

2. A Consecratio után valo kereszt vetéseket nem azért. tselekeszi a pap. hogy azt meg áldaná. hanem azt akarja azokkal meg mutatni, hogy a kristus testének és vérének ajánlása. melyeket mi ajánlunk a misében, a kereszten lévö áldozatért hasznos, és érdemes,

3. Noha az anyaszent egy ház, azt hiszi. hogy a kenyér a kristus testévé változot. és hogy nintsen már kenyér az osttyában, mind azon által. az ostyát. szent kenyérnek nevezi, mert a kenyér név alat. közönségesen minden féle eledel értödik, és akristus maga mondgya magárol, Én vagyok az élö kenyér,. ugyan ezt az élö kenyeret, és azt a menyei eledelét az örök életnek. ajánlya az anyaszent egy ház.

20 Supra quae.

K Mitsoda imádság következik azután?

F. Azon kéri az Istent hogy vegye kedvesen azon élö kenyérnek ajánlását, és az üdveségnek pohárát.

Supra quae propitio, ac sereno vultu respicere digneris, et accepta habere, sicuti accepta habere dignatus es munera pueri tui abel, et sacrificium patriarchae nostri abrahae. et quod tibi obtulit summus sacerdos tuus melchisedech., sanctum sacrificium immaculatam hostiam.

Méltoztassál uram kedvesen venni az életnek ezt a kenyerét, és az üdvességnek ezt a pohárát, és tekénts kegyességel ezekre, valamint kegyességel vetted ate szolgádnak ábelnek ajándékát, és az ábrahám áldozattyát és ate fö papodnak melkisedeknek tiszta osttyábol álló szent áldozattyát.

K Midön az anyaszent egy ház. azon kéri az Istent hogy kedvesen vegye a kristus testét, és vérét. mellyeket néki ajánlunk, és hogy azokot kegyelmes szemekel tekinttse, akoron akristusért imádkoziké?

F. Nem, hanem mi érettünk, mert mint ha azt mondaná az Istennek, irgalmazz mi nékünk,. akristus testéért. és véréért, a mellyeket ajánlunk néked.

Magyarázat

A bizonyos, hogy az ábel, ábrahám, és a melkisedek áldozattyok, azért voltak kedvesek Isten elött, mert akristus áldozattyát jelentették, meg is bántanok akristust. hogy ha azt kérnök az Istentöl, hogy vegye az ö testének, és vérének áldozattyát, olly kedvesen, valamint kedvesen vette ezeket arégi áldozatokat, hogy ha tsak magokban tekéntenök azokot az áldozatokat. epedig az értelme ennek az imádságnak.

Mint hogy tsak azért vetted kedvesen az ábel, melkisedek, és az ábrahám áldozattyokot, mert azok arégi áldozatok. azt az áldozatot jelentették, amellyet emái napon ajánlunk néked., és hogy ugyan ezen áldozatra valo nézve is tekintettél kegyelmes szemmel reájok. kérünk. tekints kegyelmes szemmel mi réánkis, mi akik azt a valoságos áldozatott ajánlyuk néked, amelyet arégi áldozatok jelentették.

K Az anyaszent egy ház miért tészen emlékezetet az ábel, ábrahám, és amelkisedek áldozattyokrol. és nem az Ááron áldozattyárol?

F Azért mert ez ahárom szent mind magokban. mind áldozattyokban, inkáb jelentették akristust. és azö áldozattyát. mint sem azó testámentumbéli áldozatok., az irás a kristust melkisedek szerént valo, és nem ááron szerént valo fö papnak nevezi.

Magyarázat.

Abel, az ö ártatlanságáért, azö ártatlanul valo meg öletésiért, buzgó, és hüségel valo áldozatiért, az ártatlan kristust jelentette, a kit is a sidok irigységböl ölték meg, és aki még születésekor ajánlotta maga magát. áldozatul az Istennek. hebr. 11. 4. 5. st aug. de civit dei libr. 15. Cap 18.

Ábrahám, a minden hivök attya, az ö fiát isákot fel áldozza, és azt, mint egy aholtak közül viszá veszi. amint szent pál is mondgya, a kristust jelentette, aki által. vettük mi ahitett, és aki engedelmeségböl. halálra adta maga magát, egy szers mind lévén, mind pap, mind áldozat. de ollyan áldozat, aki maga magát fel támasztotta. hebr. 11. 17. 18. st aug, de civit dei libr. 16. Cap. 32.

Melkisedek, ugy mint pap. és ugy mint, abékeségnek, és az igasságnak királlya, akristust jelentette, aki az öröktöl fogva valonak papja volt, a ki Aaronál fövebb pap volt. és ollyan pap. a ki, az Istennek, kenyérel, és boral áldozot. agyözedelem után. hebr. 7. 1. 2. st aug. de Civit dei. libr. 16. Cap 22.

Fel találtatik eképpen. ezen három áldozatokban., annak az áldozatnak figurája, a melyet a kristus még születésekor el kezdette, a kereszt fán fel áldozta, és a menyekben. bé töltötte, és a melyet még mostanában is gyakorollya. oltárinkon. igen nagy bölcseségel tselekeszi tehát az anyaszent egy ház hogy emlékezetet teszen erröl ahárom áldozatrol.

21. Supplices te rogamus.

K Mitsoda imádság következik azután?

F. A pap meg hajtván alázatoságal magát, akövetkezendö imádságot mondgya.

Supplices te rogamus omnipotens Deus, jube haec perferri per manus sancti angeli tui. in sublime altare tuum, in Conspectu divinae majestatis tuae., ut quotquot ex hac altaris partícipatione sacro sanctum filii tui Corpus et sangvinem sumpserimus, omni benedictione Coelesti et gratia repleamur. per eundem christum Dominum nostrum Amen.

Minden hato Ur Isten alazatosan kérünk tégedet, hogy ezek, a te szent angyalod által, szent Felséged eleiben bé mutattassanak, ugy hogy mindnyájan valakik erröl az oltárol részesülünk, ate fiadnak szenttséges testében, és vériben, minden menyei áldasal. és kegyelemel bé töltessünk. a mi urunk Jesus kristus által Amen.

K Mitsoda értelemel kell érteni ezt az imádságot.?

F Ennek az imádságnak értelme ollyan. nehéz. és titkos. hogy akik azt magyarázni akarták ennek elötte kilentz száz esztendövel, azt végben nem vihették, ki is foghattya meg ezeket a mély, és tsudálatra méltó szokot. flor. in Can missae.

A betü szerént valo értelme ennek az imádságnak azt adgya elönkbe., mint ha az anyaszent egy ház. azon kérné az Istent. hogy az oltáron lévö testét és vérét akristusnak maga eleiben vitesse. az angyal által, de mint hogy az anyaszent egy ház azt hiszi, hogy a kristuson kivül senki más arra nem érdemes hogy azt bé mutassa, azert, ugyan a kristust is kéri, hogy ö mutassa bé az óltaron lévö ajándékokot., de mitsoda Angyal által,? a nagy tanáts béli angyal által, az anyaszent egy ház a kristushoz valo nagy tiszteletire, és szeretetire valo nézve, nem meri akristust nevezni, hanem az angyal név alat nevezi, a mely szó angyal. követet tészen, akristus aza fö követ. és messiás, az az követ, ennek atsudalatos imádságnak értelmét, eszerént kell pedig érteni.

Kérünk nagy Isten tégedet. engedd meg, hogy akristus, akit, ezen az oltáron ajánlunk néked. és aki szüntelen ajánlya magát. érettünk az égben. hogy akristus. ate szent angyalod, a nagy tanátsbéli angyal, ö maga mutassa bé neked menyekben., a maga testét, és vérét, a mellyeket mi itt eföldön ajánlunk tenéked. ami szivünknek buzgoságával együt, ugy hogy részesülvén fiadnak testében. és vérében. bé töltessünk menyei áldásal és kegyelemel. ugyan azon mi urunk Jesus kristus által

22 Memento. a holtakért.

K Mitsoda imádság következik ez után?

F A holtakért valo imádság. eszerént.

Memento etiam Domine famulorum, famularumque tuarum N.N. qui nos praecesserunt Cum signe fidei et dormiunt in somno pacis.

Emlékezel meg uram ate szolgáidrol. és szolgáloidrol is. N.N. akik bennünket meg elöztenek a hitnek szenttségével, és akik abékeségnek álmában nyugosznak.

Itt a pap meg álapodván. egy kevesé, az Istennek ajánlya név szerént az ollyan holtakot, a kikért különösön akar imádkozni. és azután ismét mondgya

Ipsis domine. et omnibus in Christo quiescentibus. locum refrigerii, lucis, et pacis, ut indulgeas deprecamur. per eundem christum domínum nostrum Amen.

kérünk uram., adgyad ezeknek, és mind azoknak. kik a kristusban nyugosznak. a vilagoságnak, és a békeségnek helyet. ami urunk Jesus kristus által amen.

K Mi képpen kell érteni ezt az imádságot?

F 1 Az anyaszent egy ház nem ajánlya közönségesen az egész holtakért a szent áldozatot, hanem tsak azokért. akik a hitben, és az Isten békeségében holtak meg. de a kik még nintsenek. avilágosságnak. és abékességnek helyében, ez igy lévén nem ajánlya a boldog lelkekért. akik a világoságnak. és abékeségnek helyében vannak., se a kárhozot lelkekért., akik az Istennek haragjában holtak meg.

2 Az anyaszent egy ház, minden misekben imádkozik közönségesen. az egész purgatoriumban lévö lelkekért. ámbár különösön nevezen is némelyeket közüllök.

3 Tsudalhattyuk itt. a földön lévö anyaszent egy háznak. azt az Isteni egyeségit, aki a kristusal ajánlya magát Istennek áldozatul., a ki meg egyezvén a menyei anyaszent egy házal, együt teszi véle ezt az ajánlást, és aki kéri az Istentöl, a purgátoriumban lévö anyaszent egy háznak meg szabadulását: ugy hogy eza három anyaszent egy ház, meg egyezvén menyekben, az ö fejek, akristus jesus alat, egy szivel, egy szoval. szeresék. ditsérjék, áldgyák. és ditsöittsék örökké az Istent. ugyan tsak erre is tzéloz a mise szent áldozattya.

K Régi szokásé a halottakért imádkozni a Misekor?

F. Ez az imádság, fel találtatik. mind agörög, mind a deák, legg régiebb liturgiákban. ezt az apostoli traditiobol vettük. a mint már ezt meg bizonyitottuk másut.

23 Nobis quoque peccatoribus.

K Mitsoda imádság következik ezután?

F Ezen imádság

Nobis quoque peccatoribus famulis tuis de multitudine miserationum tuarum sperantibus, partem aliquam et societatem donare digneris Cum tuis sanctis Apostolis. et martyribus, Cum joanne, stephano, matthia, barnabâ, ignatio, alexandro, marcellino, petro, felicitate. perpetua, agatha, lucia, agnete, Caecilia, anastasia, et omnibus sanctis tuis, intra quorum nos Consortium non aestimator meriti, sed veniae quaesumus largitor admitte. per Christum dominum nostrum.

Minékünk is bünös szolgaidnak, kik ate irgalmaságodnak sokaságában bizunk, meltoztassál minket részesitteni társaságokban., a te szent apostolidnak; és martyrumidnak. janosal, istvánal, mátyásal, barnabásal, Ignatiusal, sandoral, marcellinusal, péterel, felicitással. perpetuaval, agathával, luciaval, agnesel, Caeciliaval, anastásiával, és minden szenteidel. a kiknek társaságokban noha nem érdemelyük lenni, de végy oda minket irgalmaságodbol. a mi urunk Jesus kristus által.

Per quem haec omnia., Domine, semper bona Creas, sanctificas, † vivificas †. benedicis. † et praestas nobis, per † ipsum, et † cum ipso, et † in ipso, est tibi deo patri † omnipotenti, in unitate spiritus † sancti, omnis honor, et gloria. per omnia saecula saeculorum Amen.

A ki által mindeneket teremptesz, szentelsz † éltesz †, áldasz † és nékünk adcz minden jókót, ugyan ö általa, † ö † véle, és ö † benne illet tégedet minden tisztesség. és ditsöség, óh minden hato atya Isten a szent lélekel egyetemben. mind örökkön örökké amen.

K Mitsoda szövettsége lehet ennek az imádságnak, az elöbenivel.?

F. A pap minek utánna azon kérte volna az Istent, hogy a purgátoriumban lévö lelkeket. vigye aszentek társaságában, hasonlo kegyelmet kér, aföldön lévö anyaszent egy háznak.

K Miért veri apap amelyét midön azt mondgya. minekünk is bünös szolgaidnak?

F. Hogy meg mutassa külsö képpen is. mitsoda alázatosságal, és töredelmeségel mondgya. ezeket a szokot a publicanus példájára.

K Miért kérjük azt az Istentöl, hogy vegyen szentei közé bennünket, nem a mi érdemünkböl, hanem az ö kegyelmeségéböl, és irgalmaságából.?

F Mert az anyaszent egy ház. azt tudgya 1. hogy ha az Isten irgalmaság nélkül fontolná meg tselekedetinket., senki ö elötte nem üdvezülhetne. ps. 129.

2. hogy az örök életet az Isten nem ugy adgya az embernek mint adoságul, hanem kegyelméböl, és irgalmaságábol. valamint szent pál mondgya Gratia dei. vita aeterna.: mink azt meg érdemelhettyük. de a mi érdemünk, tsak tisztán, az kristus által valo kegyelméböl, és irgalmaságábol vagyon az Istennek. rom. 6. 23.

K Mitsoda értelme vagyon ezeknek a szoknak, ami urunk Jesus kristus által, aki által teremptetted ezeket ajókót, ezeket meg szenteled. ezeket élteted, ezeket meg áldod, és ezeket nékünk adod?

F Hogy ezeket jól meg lehessen érteni., azt meg kell tudni, hogy régenten a Canon végin. az óltárnál gyümöltsöt, veteményt, tejet, mézet, hust, és más egyeb efféléket meg szentelték, azért, hogy szentül költhessék azt., amit az Isten az emberek eledelére rendelt, valamint még mostanában is husvét napon bárányt szoktak szentelni, ezekre mondotta tehát apap ezeket a szokat, aki által teremptetted ezeket ajokot, &c. mivel minden meg áldatot. és szenteltetet akristus által, de idövel., hogy a Mise rövideb legyen. a mise utánra halasztották az eledel szentelését, mind azonáltal, az ahoz valo imádságot meg tartották, mivel ezeket aszokat ígen szép lelki értelemre is lehet magyarázni. eszerént.

A kristus által terempted minden nap akenyeret. és abórt, mellyek, szükségesek az áldozathoz, mindenek is a Fiu által teremptettek, azokat meg szenteled az Eucharistiában, azokat élteted. mivel a Consecratio elöt, élet nem lévén bennek, élö kenyérré, és életet ado eledellé változnak. aConsecratio után, azokat meg áldod mert akenyér, és abor, akristus testévé és vérévé valtozván, az Isten ditsöségére valo áldott áldozattá lesznek., és szüntelen valo áldására az anyaszent egy háznak., nékünk adod azokot. a Communioban, ahol veszük a kristusnak valoságos testét, és vérét.

K Mitsoda értelme vagyon ezeknek a szóknak. ebben az imádságban. ö általa, ö véle, és ö benne, minden tisztelet, és ditsöség tegedet illet ó mindenhato atya Isten. a szent lélekel együt. mind örökkön örökké.?

F Ennek az, az értelme., hogy tsak a kristus. áldozattya tiszteli méltán az Istent, és hogy tsak. akristus által, a kristusal. és a kristusban lehet az Istent ditsérni, a kristus által. mert egyedül ö aközben járó. tsak egyedül ö általais tettzhetünk Istennek. a kristusal. mert az Istennek nem lehet tettzeni. hogy ha a kristusal. egyesek nem vagyunk, és ö hozája egészen nem kaptsollyuk magunkot, akristusban mert az Isten kedviben nem lehetünk, hogy ha akristusban nem vagyunk, oltva, mint tagjai.

K Miért tsinál keresztett apap az osttyával akehelyre midön ezeket a szokot mondgya, ö általa, ö véle, és ö benne?

F. Az által meg mutattya, hogy tsak a kereszten lévö áldozatnak ereje által. tiszteltetik az Isten.

K A pap miért emeli fel egy kevesé az osttyát, és a kelyhet. midön ezeket a szokat mondgya. tégedet illet minden tisztelet és ditsöség.?

F. Azzal meg akarja mutatni, hogy tsak. a kristus által, akristusal. és a kristusban tiszteltetik, és ditsöitetik a szent haromság. sok helyt szokás tsengetni ezen másodszori fel mutatásra

Magyarázat

A tizen kettödik saeculum elött. nem volt a misekor más fel mutatás, hanem ez, és akoron anyira fel mutatta apap akristus testét és vérét. hogy anép. láthatta. és imádta a kristust. idövel a consecratio utan valo fel mutatás. szentül szokásban vétetödvén. ezt a második fel mutatást. el kezdek hagyni, és mostanában, tsak egy kevesé emeli fel apap akelyhet. az osttyával együt. és sok hellyeken tsengetnek, amely igen régi szokás maradot, ugyan ezért is még mostanában sok hellyeken. akik amise alat szolgalnak, ezeket mondgyák. ave salus, ave vita, ave redemptio nostra, üdvözlégy mi üdveségünk, mi életünk, és mi meg váltonk.

K Mit kell a nepnek mondani ezen imádság alat, nobis quoque peccatoribus.?

F. 1. Az Isten irgalmaságát kell kérni töredelmes lélekel, és kegyelmét, hogy a szent martyrok társaságában tegye öket, 2. hálákot kell adni Istennek, a kristus által velünk tett jó téteményiért. 3. imádni kell az Istent, a kristus által, a kristusal, es a kristusban, a midön apap fel emeli akelyhet. az ostyával együt.

K A pap a Canonban lévö imádságokot mind lassu szoval mondván, miért mondgya fel szoval. ezeket a szokot peromnia saecula, saeculorum. mind örökkön, örökké?

F. Ezek a szok, bé fejezések. a fellyeb valo imadságoknak, a mellyeknek avégin. apap fel emeli szavát. azért. hogy anép véle egyet értvén. véle meg egyezék. és jóvá hadgya ezel a felelettel. Amen. mind azt, valamit a pap kért az Istentöl., mivel amint már azt meg mondottuk, valamit apap kér, azt mind anép nevében kéri.

24. Pater noster. – – – libera nos.

K Mitsoda imádságot mond ezután apap?

F A mi atyánkot, a melynek, már másut. meg lehet látni a magyarázattyát.

K Miért mondgya apap ezeket a szokat minek előtte a mi atyánkot el kezdgye.?

praeceptis salutaribus moniti, et divina institutione formati. audemus dicere pater. noster &c.

Ezt az imádságot üdveséges parantsolatbol., és Isteni szerzésböl vévén, azért is mérészellyük néked mondani. Mi Atyánk. &c.

F, Azt akarja velünk meg értetni. hogy ez az imádság ollyan nagy, és szent., hogy ez által bizodalomal mehetünk az Isten eleiben. a melyet el nem mérnök mondani, hogy ha akristus azt nem parancsolta volna

K Miért hogy. sok helyeken. a diaconus apaténát mutattya a népnek amidön, a mi atyánkot mondgyák?

F Azzal anépnek akarja tudtára adni. hogy a Communionak ideje közelget, a melyhez készülni kell, mivel régenten a patena, ollyan táll. volt, amelyben tették akristus testét. és ugy osztogatták anépnek.

K Miért tarttya az oltár elött a sub diaconus apaténát. az offertoriumtol fogvást. a mi atyánknak végiig a kezében?

F A patena szükséges léven, az offertoriumkor, mivel arra tészik a kenyeret, a melyet meg szentelik, az offertorium után a kenyeret az oltárra teszik. azért már akor apatena nem lévén szükséges. a Communioig. a subdiaconus tarttya. mind addig bé fedezve. a kis misékben pedig. a Corporale alá teszi a pap.

K Mitöl vagyon hogy a pap fel szoval mondgya a mi atyánkot a misekor., egyébkor pedig rend szerént tsak lassan mondgya. ugy a hiszek egy Istent is. tsak a misekor mondgya fel szoval.?

F Hogy jól meg lehessen felelni erre a kérdésre, azt meg kell tudni, hogy régenten aközönségesen valo gyülekezetben., ahol ahitetlenek, és a Catechuménusok jelen lehettek. fel szoval a mi atyánkot, se a hiszek egy Istent. soha nem mondották, mivel ö elöttök el titkolták. atitkokat, nem lévén érdemesek azoknak reszesülésében, és attol is tartottak, hogy azokal viszá ne éllyenek, és tsufságra ne fordittsák, azért tsak akor is tanitották a Catechumenusokot a mi atyánkra, és a hiszek egy Istenre. midön már azok közzé számláltattak. akiket nevezték. Competentes. az, az, akik már. elegendö képen. meg probáltattak, és akik akereszttséget fel vehették, ezek tehát. meg tanulván a mi atyánkot, és a hiszek egy Istent. fel szoval, könyv nélkül mondották el azokat, kereszteltetések elöt. és ezt nevezték, reddere, symbolum, reddere. orationem dominicam, azaz, viszá adni, vagy el mondani a mi atyánkot. Ez igy lévén, azt mondám, hogy egyéb Isteni szolgálatkor jelen lehettek aCatechumenusok, azért lassan is mondották ami atyánkot, és a hiszek egy Istent, de a misekor. éneklették, vagy fel szoval mondották, mert az Évangyélium után, a Catechuménusok ki mentenek a gyülekezetböl. tsak a hivek maradtanak, az ollyan klastromokban, ahol. tsak a szerzetesek vannak jelen az Isteni szolgálatokban., a mi atyánkot mindenkor fel szoval mondgyák. valamint tselekesznek mostanábanis. mind azok, kik a szent benedek reguláját követik. ezt a régi szokást követik tehat mostanában is. az anyaszent egy házban

A pap el végezvén, a mi atyankot, a nép feleli sed libera nos a malo. de szabadits meg minket a gonosztol., azután a pap feleli amen.

K A nép minek utánna el mondotta volna fel szoval. az utolso részit ami atyánknak., apap miert feleli reá az áment, tsak lassan.?

F Már ennek okát meg mondottuk. amidön. az áment meg magyaráztuk., a mi atyánknak avégin., azt is el mondhatni, hogy itt az ámen, annyit tészen., mint ha apap azt mondaná, igen is Istenem. az egész gyülekezetnek nevében kérlek. hogy szabadits meg minket agonosztol., a melyet még bövebben kéri. akövetkezendö imádságban.

Libera nos quaesumus domine, ab omnibus malis praeteritis, presentibus, et futuris, et intercedente Beáta et gloriosa semper virgine. Dei genitrice. maria, Cum beatis apostolis tuis petro et paulo, atque andrea, et omnibus sanctis, da propitius pacem. in diebus nostris,. ut ope misericordiae tuae. adjuti, a peccato [pec cato] simus semper liberi, et ab omni perturbatione securi, perdominum nostrum Jesum Christum filium tuum., qui tecum

Kerünk uram. szabadits meg minket az el mult, ajelen valo., és a jövendö béli minden féle gonosztol., és a boldogságos szüznek. és ate boldog apostolidnak, péter. pál. andrásnak, és minden szenteidnek esedezések által. adgy békeséget nekünk a mi napjainkban. ugy hogy ate irgalmaságodnak segittségével., a büntöl. mindenkor szabadosok lehessünk, és minden nyomoruságokban meg segittessünk., a te fiad, ami urunk Jesus kristus altal, kite veled, éll, és uralkodik, a szent lélekel egyetemben. mind örökkön örökké amen

K Mellyek azok az elmult, jelen valo, és következendö gonoszok, amelyektöl valo meg szabadulást kérünk?

F Az el mult gonoszok. avetkek, ajelen valo gonoszok, abelsö vagy külsö kisértetek, a következendö gonoszok, avétekért valo örökös, vagy ideig tarto büntetések. ugyan ezért is az anyaszent egy ház, minden kérésit. tsak kettöben foglallya, avétektöl valo meg szabadulást, és a békeséget, a vétektöl valo meg szabadulást, mivel igazán szolván, avéteknél nincsen nagyob gonosz, és a többi, mind ettöl származnak, abékeséget, mivel minden jó ebben foglaltatik, és minden erre tzéloz, tsak akor is vagyunk békeségben, midön avétektöl. meg szabadulunk. és. annak rabságábol. meg menekedünk, mivel a más féle békeség. hamis. és tsalando. a hamisaknak nintsen békeségek mondgya az ur. Isai. 11. 8.

K A pap miért tsinál keresztet a paténával, minek elötte ezeket a szokot mondgya, adgy békeséget nekünk?

F Meg akarja velünk értetni, hogy tsak akereszt által. lehet békeségünk.

Magyarázat.

A patena, jele, és eszköze abékeségnek. mivel az ollyan táll, a melyre teszik akristus testét. amelyet a békeség jeléül osztogattyak ell. ugyan ezért is tsokollya meg apap a paténát, amidön. az Istennek mondgya adgy. békeséget nekünk

K Az anyaszent egy ház miért kéri a szenteknek esedezéseket. fö képpen, a Boldogságos szüzet, szent péter. szent pál és szent andrásét. midön békeséget kér Istentöl akristus által?

F Azért hogy az Isten hamaréb meg halgassa; ugyan ezért is nevezi a szentek közül azokat., akik által. leg inkáb adta. az Isten az ö valoságos békeségit az embereknek, a Boldogságos szüz. Annya volt. abékeség Istenének., a három fö apostolok pediglen. az egész világon hirdették. a békeséget. akristus nevében.

25. fractio panis.

K Miért szegi meg apap a kenyeret. a fellyebb meg mondot imádság után.?

F. 1. A kristus példájára valo nézve, a ki is meg szegé a kenyeret. minek elötte el osztogatta volna., és azért is, hogy kövesse az egész anyaszent egy háznak mindenkori szokását. az apostoloktol fogvást 1 cor 10. 16. st. Gregor. naz. epist. 240. ad amphilochium, st aug. epist. 59. ad paulinum.

2. A pap meg szegi akenyeret az imádságnak vége felé. a melyben az Isten békeségit kéri. meg akarván nekünk mutatni hogy a kristus azért áldozta fel magát. akereszten. és azért adgya magát az oltári szenttségben, hogy nékünk békeségit adgya, és bennünket meg szabadittson minden gonosztol.

K Az osttyát meg szegvén, meg szegiké akristus testét?

F. Azt másut is meg mondottuk. hogy a kristus testét meg nem szegik, hanem az osttyában ami láthato. azt szegik meg. az egész szent atyak ezt tanittyák. és hiszik.

K Hány részre szegik az osttyát.?

F A görög anyaszent egy házban., négy részre szegik. spanyol országban régenten kilencz részre szegték. mostanában is ugy tselekesznek abban az országban; az ollyan helyen. ahol azt a szokást követik. a melyet nevezik. Mozarabicum. de most az egész deák. anyaszent egyházban tsak három részre szegik. cardin. Bona. liturg. libr 1. cap 11. et libr. 2. Cap 14.

K Mitsoda oka lehet ennek akülömbözö szokásnak?

F. A görögök, négy részre szegik akenyeret, egyik rész, apap Communiojára valo, a második, anép közül. ha valaki Communicálni akarna, a harmadikát, a beteg számára tarttyák, anegyedikét, a pap akehelyben. teszi.

A kik pediglen a Mozarabicum. szokást követik., kilentz részre szegik az osttyát, és mindenik résznek. a kristus titkairol valo nevet adnak, az elsö részt nevezik. meg testesülésnek. a másodikát. születésnek, aharmadikát., környül metésnek, a negyedikét., meg jelenésnek, vagy szinváltozásnak, az ötödikét, szenvedésnek, ahatodikát, halálnak, a hetedikét., fel támadásnak. a nyoltzadikát. akristus menyben valo ditsöségének, és a kilentzedikét. a kristus országának, a midön el fóg jöni. hogy meg itéllye. az eleveneket, és a holtakat.

A romai anyaszent egy házban, három részre szegik az osttyát, az egyikét a kehelyben teszik, a másodikát. a pap magának meg tarttya, a harmadikát pedig egy nehány részre szegték vagy a nép Communiojára, vagy a betegek számára tartották. mivel régenten az oltárra valo kenyér, mind vastagab, mind nagyob volt mint sem mostanában., Romában, még most is meg tartatik ez a régi szokás, mert midön a Pápa, solemnis misét mond, az osttyát három részre szegvén. az egyik részt. a kehelyben teszi, a második részel maga Communicál, a harmadik részt, kétt felé osztván. a diáconusnak, és a sub diaconusnak osztogattya., Cardi. Bona. liturg. libr. 2. Cap 17. n. 8. és a püspök szenteléskor., a fel szentelö püspök. az osttyát. harom részre szegvén. az egyik részt. a kehelyben teszi, a másodikával maga Communicál, és a harmadik részel, az uj püspököt Communicáltattya. pontifical. rom.

K A pap meg szegvén az osttyát, miért mondgya a népnek, ezeket a szokót,?

Pax Domini sit semper vobiscum.

Az ur békesége. légyen mindenkor ti veletek.

F. A pap áldást mond anépre. akristus testének érdeme által, ugyan ezért is, ezeket a szokot mondván, három keresztet tsinál az osttyával.

K A pap miért tészen egy részt az osttyábol, a kehelyben.?

F Ezt igy szokta. az egész világon lévö anyaszent egy ház. a leg régieb liturgiakban ezt fel lehet találni.

De ennek a szokásnak. betü szerént valo értelme. a, hogy régenten, a midön, akét szin alat valo Communio szokásban volt, gyakran történt a. hogy nem volt elegendö szentelt bor mind azoknak számokra. kik két szin alat akartanak Communicálni, ollyankor tehát, szenteletlen bórt töltöttenek akehelyben., és hogy az a bór meg szenteltessék. a kristus teste által, akehelyben, a szentelt osttyának, egy részit tették, a mely részt. a diaconus. magához vette. a midön a kelyhet meg törölte, valamint még mostanában. eztet. követik. az ollyan., helyeken. ahol két szin alat szokták Communicáltatni. az oltárnál szolgálo egy háziakot.

Ezt a régi tartást. még mostanában is láttyuk követni. nagy pénteken, mivel nagy tsötörtökön. az oltári szenttséget tsak a kenyérnek. szine alat tarttyák meg más naprá. a papnak akinek Communicálni kell. nem Communicálhat két szin alat, azért. a szentelt osttyának egy részit a kehelyben. tészi, és minek utána akenyérnek szine alat Communicált volna., meg isza azután. a kristus testével meg szenteltetett bort.

A pap akehelyben tévén az osttyát, azt mondgya.

Haec Commixtio et Consecratio Corporis et sangvinis domini nostri jesu christi. fiat accipientibus nobis in vitam aeternam Amen.

Hogy akristus testének, és vérének meg elegyittése. és szentelése., légyen nékünk akik azt veszük, az örökké valo életre Amen.

K Mit tészen ez a szó Consecratio.?

F. Ez a szó itt teheti a kristus lelkének, és vérének az ö testével valo titkos meg egyesülését, mely meg lett az ö fel támadásakor. vannak ollyan régi Missálék. a melyekben. ezen ahelyen fel nem találtatik ez a szó Consecratio. hanem illyen formában teszik fel, haec sacrosancta Commixtio,

K Mit kell anépnek tselekedni, midön apap meg szegi az osttyát, és akristus vérével meg elegyiti?

F 1 Hálákot kell néki adni annyi hozánk valo szeretetiért, hogy nékünk eledelül adta. szent testét. és vérét, 2 azon kérje, hogy a kétt szinnek elegyitése, mely az ö fel támadását jelenti, légyen, zaloga ditsöségesen valo fel támadásunknak.

26. Agnus Dei.

K Mitsoda imádságot mondanak azután?

F Az agnus Deit. a melyet a nép énekeli. és a melyet a pap három szor mondgya el. a melyét. vervén.

Agnus Dei qui tollis peccata mundi. miserere nobis.

Istennek Báránnya, ki el vészed a világ büneit, irgalmaz nékünk.

Agnus Dei qui tollis peccata mundi, miserere nobis.

Istennek Báránnya, ki elveszed avilág büneit. irgalmaz nékünk

Harmadikszor pedig igy mondgya.

Agnus Dei qui tollis peccata mundi. dona nobis pacem.

Istennek Báránnya ki el vészed a világ büneit. adgy békeséget nékünk.

Az Istennek Báránnya, pedig a kristus. a mint az Irás mondgya.

K Miért mondgyák ezt az imádságot?

F, Ez által a Communiohoz készülnek, régenten, három szor mondották egymás után. Istennek báránnya. irgalmaz nékünk, de az anyaszent egy ház rendeléséböl. hét száz esztendötöl fogvást. a harmadik Agnus Deire. azt felelik, dona nobis pacem, adgy békeséget nékünk, hogy az Isten békeségit adgya az anyaszent egy háznak. és a keresztény fejdelmeknek.

K Mit kell a népnek tselekedni az agnus Dei alat.?

F Lassan, vagy ének szoval. kell mondani ezt az imádságot, de nagy hittel, és buzgoságal.

K Mitsoda imádság következik ezután?

F A pap meg hajtván magát. akövetkezendö imádságot mondgya el. kérvén békeséget azIstentöl.

Domine Jesu Christe qui dixisti apostolis tuis. pacem relinquo vobis, pacem meam do vobis, ne respicias peccata mea, sed fidem Ecclesiae tuae, eamque secundum voluntatem tuam pacificare, et Coadunare digneris. qui vivis et regnas Deus, per omnia saecula saeculorum Amen

Uram Jesus kristus. ki azt mondottad az apostolidnak. békeséget hagyok nektek, az én békeségemet adom néktek, netekénttsed az én. vétkeimet,, hanem anya szent egy házadnak hitét. a kit is méltoztassál. békeségben és egyeségben meg tartani, ki élsz és uralkodol Istenünk, mind örökkön örökké Amen

K Miért mondgya apap ismét ezt az imádságot?

F Mert mindgyárt ezután. régenten ahivek egy mást meg tsokolták, meg mutatván azáltal, az egy más közöt valo békeséget, apap. is azt kéri az Istentöl, hogy a tsok közöttök szeretettel valo légyen, és hogy az egész anyaszent egy ház. meg egyezvén, ugy hogy a hivek. kik néki tagjai, egy testé, és léleké legyenek. és hogy ebben az egyeségben. részesülhessenek a kristus testében.

K Miért adgyák abékeségnek tsokját, a Communio elött?

F Mert mindnyájan egy test vagyunk mondgya szent pál és mindnyájan. egy kenyérben,, és egy pohárban részesülünk 1 Cor. 10. 17. ugyan ezen okra valo nézve is akarta akristus rendelni az oltári szenttséget akenyérnek szine alat. mivel a kenyér jegye az egyeségnek.

Magyarázat

Valamint a kenyér hogy sok buza magból áll, és a bór, sok szöllö szemböl, ugy a hivekis. a kik ahoz az asztalhoz járulnak. meg egyesülnek akristusal. és egyé lesznek véle, ugy anyira., hogy azö sz. testét vévén. egy testé is lesznek véle, és mint hogy mindnyájan egy testben részesülnek, magok közöt is egy testé kell lenniek. hogy mindnyájan egy test lehessenek. akristusal. s. aug. serm. 82. de diversis.

K Régi szokásé hogy a hivek. egymást meg tsokollyák?

F Ez a szokás még apostoli traditío. és az egész anyaszent egy ház követi, hanem tsak aza külömbözés vagyon. hogy némely helyeken a hivek valoságal meg ölelik egymást. a Communio elött, másut pedig a paténát tsokollyák meg. a mely mind egy.

K Mit kell a népnek tselekedni azon idö alat?

F Az Isten kegyelmét kell kérni. hogy mindennel békeségben élhessen. és hogy soha fel ne bonttsa. azt a szent egyeséget., a melynek kell lenni a keresztények között.

27 Communio

K Mit mond apap az alat.. midön anép egymásnak a békeségnek tsokját adgya?

F. A Communiohoz készülvén. ezt akét imádságot mondgya el.

Domine Jesu Christe filii Dei vivi, qui ex voluntate patris. Cooperante spiritu sancto. per mortem tuam mundum vivificasti, libera me per hoc sacrosanctum Corpus et sangvinem tuum, ab omnibus iniquitatibus meis, et universis malis; et fac me tuis semper inhaerere mandatis, et a te nunquam separari permittas, qui Cum Deo patre et spiritu sancto vivis et regnas in saecula saeculorum amen

Uram Jesus kristus. élö Istennek fia, ki az atya akarattyábol, a szent lélek munkája által., avilágnak életet adtál halálod által, szabadits meg engem ezen szenttséges tested és véred által minden büneimtöl, és minden gonosztol. és adgyad hogy mindenkor parantsolatidban járjak. és ne engedgyed hogy soha is tölled el távozzam, ki élsz, és uralkodol az Atyával, és a szent lélekel egyetemben mind örökkön örökké amen

Perceptio Corporis tui Domine jesu Christe, quod ego indignus sumere praesumo, non mihi proveniat in judicium. et Condemnationem, sed pro tua pietate prosit mihi ad tutamentum mentis et Corporis, et ad medelam percipiendam, qui vivis et regnas Cum Deo patre in unitate spiritus sancti deus, per omnia saecula saeculorum amen.

Uram Jesus kristus, kérlek hogy ate testednek és vérednek vétele, melyet én érdemetlen magamhoz veszem. ne légyen itéletemre és kárhozatomra, hanem ate irgalmaságodbol lelki és testi segittségemre legyen., és lelkemnek orvoságára, ki élsz és uralkodol az Atyával. és a szent lélek Istennel egyetemben. mind örökkön örökké amen.

K A népnek szükségesé ezeket el mondani apapal?

F Azok akik Communicalni akarnak, jobban nem tselekedhetnek mint ha szivböl el mondgyák, ezt a két imádságot, akik pedig nem Communicalnak. azok legg aláb az elsöt el mondhattyák.

K Mit mond ezek után apap?

F A két kezében vévén a kristus testét. ezeket aszókat lassan mondgya. a soltárbol. 115.

Panem Coelestem accipiam. et nomen Domini invocabo.

A mennyei kenyeret kezemben vévén, az urnak nevét segittségül hivom

Azután fel szoval mondgya ezeket a szokot háromszor. a melyét vervén.

Domine non sum dignus ut intres sub tectum meum, sed tantum dic verbo et sanabitur anima mea

Uram nem vagyok méltó hogy bé jöj hajlékomban. de tsak parantsoly, és meg gyógyul az én lelkem.

Ezek a szók, amelyeket a százados mondott a kristusnak, az anyaszent egy ház. ezeket mondattya mind azokkal., akik Communicálni akarnak. azért hogy fel gerjesze sziveket arra az alázatoságra., a melyel kell venniek akristus testét.

K Mit tsinál ezután apap?

F A kristus testét magához veszi, de elöbször keresztet vetvén a szenttséges osttyával. az ur halálának emlékezetire. ezeket a szokot mondgya.

Corpus Domini nostri jesu Christi Custodiat animam meam, in vitam aeternam Amen

Hogy a mi urunk Jesus kristusunknak teste tarttsa meg az én lelkemet az örökké valo életre amen.

A kristus testét magához vévén, figyelmetesen meg vigyázza, hogy ha nem maradot valamely részettske a Corporálén, azt a paténával. nagy tisztelettel fel szedi, és a kelyhet veszi mondván. ezeket a szokot soltárbol.

Quid retribuam Domino pro omnibus quae retribuit mihi, Calicem salutaris accipiam. et nomen Domini invocabo, laudans invocabo Dominum. et ab inimicis meis salvus ero.

Mivel hálállyam meg az urnak mind azokot ajókot, a mellyeket tett velem, az üdveségnek póhárát veszem, és az urnak nevét segittségül hivom, azurat ditsérvén., segittségül hivom, és meg szabadit engemet ellenségimtöl.

Azután akristus vérit magához veszi, de elöbször, keresztet vetvén akehellyel, mondgya.

Sangvis Domini nostri jesu Christi, Custodiat animam meam in vitam aeternam amen

Hogy ami urunk Jesus kristusunknak. vére tarttsa meg az én lelkemet. az öröké valo élettre.

A püspökök, és apapok fent álva szoktak Communicálni, De a pápa, mikor solemnis misét mond, aszékiben Communical, ez ígen régi szokás, inkáb is hasonlit a kristus tselekedetéhez, a ki ülve rendelé az eucharistiát. az imádás, nem a külömb külömb fele képen valo létiben áll atestnek, mivel, mind ülve, mind térden, mind álva, lehet imádni a kristust.

K Mit kell anépnek tselekedni. midön a pap Communicál?

F Azoknak. kik Communicalni akarnak, a Communiohoz kell készülni, akik pedig nem Communicálnak, nagy alázatosságal meg kell magakban üsmérni, arra valo érdemetlen voltokot. mondván, nagy töredelmeségel. Uram nem vagyok mélto.

28. A nép Communioja

K Mit tsinál a pap a Communioja után?

F. A szent Communiot el osztogattya azoknak. akik Communicalni akarnak., és az alat a chorusban énekelik azt az imádságot, a melyet antiphonának nevezik. evalamely soltárbol vagyon kivéve, eza szokás pedíg hogy soltárt énekellyenek a Communio alat. leg elöbször áfrikában kezdödék. szent Agoston idejében, a melyröl magais tészen emlékezetet. libr 2. de retract. Cap 11. ez a szent szokás. még fent vagyon az egész nap keleti országokban. és aleg régieb liturgiák erröl emlékeznek. libr. 8. de Const apost. Cap. 13.

K Régenten mitsoda rendet tartottak. a Communioban?

F. A pap, aki amisét. mondotta. minek utánna Communicált volna, el osztogatta két szin alat, akristus testét. és vérét, apapoknak, kik véle együt mondották a misét, azután maga osztogatta a szenttséges kenyeret a diaconusoknak, de a kelyhet. az assistens papok adták kezekben., a sub diaconusoknak, és a több Clericusoknak maga a Celebrans osztogatta a szenttséges kenyeret. de ezeknek, a diaconusok adták kezekben a kelyhet. a Celebrans pap pedig, az assistens papokal együt osztogatta a szenttséges kenyeret rendröl, rendre anépnek; és a diaconusok a kelyhet adták oda azoknak, akik két szin alat akartak Communicálni. leg elöbször a férfiak Communikaltanak, a kiknek is kezekre. tették. a kristus testét, és magok tették szájokban., azután következtenek az aszszonyok, a kik is hasonlo képpen Communikáltanak, valamint [vala mint] a férfiak, de sok hellyeken. fö képpen nap nyugoton, elsöben azö kezekre ruhát teritettenek. a mely ruhát. nevezték. dominicalénak, A papok az oltár elött Communikáltanak., a Diaconusok. az oltár háta meget. mivel az oltár körül el járhattak, a sub diaconusok, és atöb Clericusok a Chorus kerületiben, anép pedig a Chorus kerületin kivül, ki ki a maga helyén, mert kinek kinek a maga helyére vitték a Communiot. hogy a rendeletlenséget el távoztassák.

A Communio elött, egy diaconus fel szoval mondotta sancta. sanctis. a szent dolgok. szenteknek valok, agörögöknél még most is mondgyák ezeket aszokot. a Communio elött.

Azt el lehet hinni, hogy régenten fent álva Communikáltanak, közönségesen. valamint a pap tselekeszik. a görögöknél. most is eza szokás, A pápa, midön Ceremoniaval mond misét, a kétt Diaconus fent álva Communicál a kezéböl, és két szin alat Communikálnak.

A pap a Communiot osztogatván. azt mondotta. Corpus Christi, ez a kristus teste. és erre. a ki Communikált, az ament felelte. azért. hogy ezel a feleletel. hit tételt tegyen erröl a nagy titokrol. minek elötte Communikállyon. ez ollyan szent szokás. a melyet sok hellyeken. követik. és minden követheti. Card. Bona liturg. libr. 2. Cap. 17.

K A Communio iránt mitsoda rendet tartanak mostanában a romai Anyaszent egyházban.?

F A pap Communioja után. a ministransok. a Confitéort mondgyák el. anép nevében, apap azután ki fordulván. mondgya. Misereatur. et Indulgentiam. &c. és azután. akristus testét kezében vévén. mondgya ezeket aszokot.

Ecce Agnus Dei qui tollit peccata mundi.

Im hol az Istennek Báránnya ki el veszi a világnak büneit.

Ezutan. harom szor mondgya. a következendö imádságot.

Domine non sum dignus ut intres sub tectum meum. &c.

Uram nem vagyok méltó hogy bé jöj az én hajlékomban. &c.

Azután. a hiveknek el osztogattya a Communiot. a kenyérnek szine alat. mondván. ezeket a szokot

Corpus Domini nostri Jesu Christi, Custodiat animam tuam in vitam Aeternam, R. Amen.

A mi urunk Jesus kristusunknak teste tarttsa meg ate lelkedet. az örök életre. F Amen.

A kik Communicálnak, azok eleiben abroszt teritenek azért hogy ha valamely kis részecske el talalna törni, az abroszra essék, mert erre rendeltetet. és nem arra, hogy valaki ahoz töröllye a száját.

K Miért most nem adgyák. a nepnek a Communiot két szin alat?

F Ezt a szokást. tsak lassan, lassan kezdék el hadni, minek elötte még az anyaszent egy ház. eziránt valamely parantsolatot adot volna ki, amint már ezt meg mondottuk másut. ahol a Communiorol szollottunk.

K Midön a szenttséget magát nem veszik, mit kell tselekedni.?

F Akoron leg alább. lelki képpen. kell Communicalni, az az, magunkat meg alázván, az Isten elött, szivel egyezzünk meg a kristusal. kérjük hogy adgya kegyelmét. a szentül valo Communiora, és hogy, ugyan azon kegyelmét adgya, mint ha magát a szenttséget vettük volna.

K A ki misét nem halgatott, szabadé annak Communicálni?

F A tsak abetégeknek szabad.

K Mitsoda idöben Communical a nép, a misekor?

F Mindgyárt a pap után.

K Miért hogy sok hellyeken., a népnek meg kell várni a misének végit. hogy Communikálhasson?

F. Az ollyan szokás, nem az anyaszent egy ház akarattya szerént vagyon. eleg elöbször valamely nagy parochiában kezdödöt. a hol sokan lévén ollyanok akik Communikáltanak, azért amise utánra halasztották. hogy a misének hamaréb vége legyen.

Magyarázat.

Azt már meg mondottuk, hogy a mise ollyan áldozattya a népnek, valamint a papnak., ugy is kell néki abban részesülni valamint apapnak., ajó rend ellen vagyon hogy akor részesüllyön. a szent áldozatban., a midön annak vége vagyon. és a midön már anépet. el küldik, mondván. Ite Missa est; másként is. a post Communio, amely a Communio után valo háláadás., a mely imádság ugy tekénti anépet, valamint a papot., hogy mondhattya tehát a papal együt anép ezt az imádságot., hogy ha még nem Communicált:

K Miért mondgya el anép a Confitéort. a Communio elött?

F. E nem oly régi szokás, mivel régenten nem mondották a Confitéort, se az agnus Deit. se Domine non sum dignust. mikor a nép Communikált, a mi pedig ennek a szokásnak bé vételét. okozhatta, nem más lehet, hanem a, hogy a nép az introitust énekeli akor, amidön apap a Confitéort mondgya, és az Agnust Deit. a midön, a Domine non sum dignust mondgya. tehát az Anyaszent egy ház szükségesnek itélte, hogy ujjontában el mondassa. a népel, minek elötte Communikállyon. idövel, a kis misékben is meg tartatták ezt a szokást. meg is kell tartani. mivel ez, az anyaszent egy ház rendelése,

A Chártusiánusok most is meg tarttyák a régi szokást, mivel nálok. a mise kezdetin. közönségesen mondgyák el a Confitéort, elöbször. a pap fel szoval mondgya el. azután, a Chorus. és a Communiokor el nem mondgyák, a pap a Communioját el végezvén. a Communiot el osztogattya mind azoknak akik a szent asztalhoz járulnak. el nem mondván, se misereatur. se Indulgentiam, se Ecce Agnus. Dei. se Domine non sum dignus. kinek kinek a maga bé vett szokását kell követni.

K Miért hogy a püspök. midön a Communiot osztogattya minek elötte a kristus testét adgya., a kezét nyujttya hogy meg tsokollyák.?

F. Ez igen régi szokás, mivel régenten, a püspökök, és a papok. a békeségnek jeléül, meg ölelték mind azokot. a kiknek a kristus testét osztogatták., ez mind a nap keleti, mind a nap nyugoti anyaszent egy házban igy volt. hanem azután hogy hamaréb vége legyen ennek a Ceremoniának. azt a szokást vették. hogy meg tsokollyák. a püspök kezét.

29 Post Communio. A Misének Vége

K Mit tsinál apap. a Communio után?

F. A kehelyre tévén ujjait. bort. és vizet töltenek azokra, a melyekel a kristus testéhez nyult. de elöször ezt a két imádságot mondgya lassu szoval.

Quod ore sumpsimus, Domine, pura mente Capiamus, et de munere temporali, fiat nobis remedium sempiternum.

Adgyad Uram, hogy tiszta szivel vegyük azt, a mit szájjal vettünk, és hogy ezen idöbéli ajándék. örökke valo hasznunkra légyen

Corpus tuum Domine, quod sumpsi, et sangvis quem potavi, adhaereat visceribus meis. et praesta, ut in me ne remaneat scelerum macula, quem pura et sancta refecerunt sacramenta. qui vivis et regnas in saecula saeculorum Amen.

Adgyad uram. hogy a tetested, amellyet vettem, és ate véred a mellyet ittam. az én belsö részeimhez ragaszkodgyék. és illyen szenttségekel tápláltatván, adgyad hogy semmi bünnek motska, bennem ne maradgyon. ki élsz és uralkodol. mind örökkön örökké Amen

K A pap meg mosván ujjait. mit tsinál azután?

F. Az oltárnak job felére megyen. az imádságot, melyet Communionak nevezik el mondgya. ezt az alat szoktak énekelni, amidön a nép Communical., azután apap. az oltár közepire menvén, ki fordul. és a népet köszönti. mondván. Dominus vobiscum. anép feleli. et Cum spiritu tuo. és az oltár jób felin a post Communiot el mondgya., eképpen nevezik azért, mert ezen imádság által. apap. és a nép. az Istennek hálákot ád. a Communioban vett kegyelmiért, de minek elötte el kezdgye, a nepet inti hogy véle együt imádkozék, mondván. oremus. figyelmetességel is kell a népnek lenni. hogy buzgoságal felelhesse avégin az Ament.

K Miért hogy nagy böjtben. a post Communio után. apap más imádságot mond, de annak elötte a Diaconus fel szoval mondgya a népnek. humiliate Capita vestra Deo. borullyatok le az Isten elött?

F. Ezt az imádságot nevezik Oratio supra populum. a népért valo imádságnak., ugyan ezért is adgya a népnek tudtára a Diaconus, hogy le borulva halgassa ezt az imádságot., szükséges tehát le terdepelni, és le hajtot fövel alázatosságal mondani ezt az imádságot. és töredelmes szivel felelni az ament.

K Mit tsinál a pap apost Communio után?

F. A post Communio a misének vége lévén, apap azt el mondván, az oltár közepire megyen. és ki fordulván. anépet igy köszönti, Dominus vobiscum. apapnak, ebböl a gyakorta valo köszöntéséböl a népet, ki tettzik szépen. hogy mitsoda egyeség vagyon. az imádságokban. a pap, és a nép közöt, és hogy mitsoda figyelmetességel kell anépnek ö véle mondani az imádságokot, azután. apap tudtára adattya. a diaconus által, vagy maga. tudtára. adgya anépnek. ezen szók által. Ité missa est. hogy ki ki haza mehet. a nép hálákot adván Istennek, feleli. Deo gratias. a nagy böjtben, vagy más bizonyos napokon, a pap nem mondgya a népnek Ite missa est, hanem Benedicamus Domino. Aldgyuk az urat.

K. Miért nem mondgyák mindenkor amisének végin. Ite Missa est?

F. Mert régenten tsak akor mondották, a midön a nép haza mehetet mindgyárt mise után.

Hogy ha pediglen. bizonyos idökben a mise után. imádsagokat mondottak, a melyeken jelen kelletet lenni anépnek. ollyankor az ite missát nem mondották, valamint hogy mostanában sem mondgyák. a böjti napokon. és mikor a halotakért vagyon a mise.

K Miért adnak tehát áldást anépre, minek utánna szabadságot adtak volna a haza menetelre. és miért mondgyák. a szent János évangyéliumanak kezdetit. mindgyárt az áldás. után.?

F Régenten ez nem igy volt. hanem mihelyt a diaconus az Ite missát mondotta, ki ki el mehetet,, és apap minek utánna lassan egy rövid háláado imádságot mondot volna., a mellyet most is el mondanak: a segrestyében ment., a Chartusiánusok, most is eszerént tselekesznek. régenten apapok nem adtak áldást a népre. mise után, mivel a tsak a püspökököt illette, a Chartusianusoknal, most is ez a szokás, leg elöbször ötödik pius pápa rendelé a szent János Evangyeliumát el olvasni az oltárnál. mivel addig szabad volt mondani. vagy nem mondani, némellyek az oltárnál mondották el, némellyek a segrestyében. még most is a Chartusiánusok. éppen nem mondgyák.

K Mitsoda imádságot mond apap az oltár közepin, az ite missa után. minek elötte áldást adgyon a népre?

F Ezt a rövid háláado imádságot

Placeat tibi sancta trinitas. obsequium servitutis meae., et praesta ut sacrificium quod oculis tuae Majestatis indignus obtuli., tibi sit acceptabile, mihique, et omnibus pro quibus illud obtuli sit., te miserante, propitiabile. per Christum Dominum nostrum Amen.

Vegyed kedvesen Szent Haromság egy Isten. az én engedelmes szolgálatomot., és adgyad hogy az áldozat melyet én érdemetlen szent felséged szemei elött ajánlottam, néked kedves legyen., és hogy, mind én nekem. mind azoknak. a kikért. ajánlottam. büneinknek botsánattyára légyen: ami urunk jesus kristus által amen

K Mit kell a népnek tselekedni. midön apap áldást ád reája?

F Meg kell magát alázni. az Isten elött, és kérni kell., hogy áldását adgya reája apap által.

K Mit kell anépnek tselekedni. midön a szent János Evangyéliumát olvassa apap?

F Azt tisztelettel. és fent álva kell halgatni. imádni kell az Atya kebelében lévö öröktöl fogva valo Igét, és hálákot kell néki adni, a mi érettünk valo meg testesüléséért, és közöttünk valo maradásáért, kérni kell ötet, hogy tarttson meg minket holtig az Isteni fiuiságban., a mely kegyelmet ö nyerte meg nékünk, meg testesülése, halála, fel támadása, menyben menetele altal.

K Mit kell. tselekedni a mise után?

F Minek elötte a templombol ki mennyünk, egy kis buzgo fohászkodást kell tenni az Istenhez. meg emlékezvén az áldozatrol. melyet tettünk, adgyunk hálákot Istennek. és kérjük kegyelmit, hogy a szent áldozaton valo jelen létünk, üdveségünkre legyen.


17 dik. Rész
Az ördög Üzésröl, és a szentelésröl.


Elsö Articulus
Az ördög üzésröl.

K Mit értesz ezen a szón. Exorcizatio?

F. E képen nevezik azt a Ceremoniát amelyel éll az Anyaszent egy ház., midön ördögöt üz ki valamely testböl. vagy valamely más teremtett állatbol., amelyel ö viszá éll, vagy viszá élhet.

K ki adot hatalmat az anyaszent egy háznak. az ördög üzésre?

F A kristus maga, marc. 16. 17. luc. 9. 1.

K Miért exorcizállyák. az érzékenység nélkül valo teremtett állatokot.?

F Mert az ördőg azokal viszá élhet, és sokszor viszá is éll, az emberek ártalmára.

Magyarázat.

Szent pál azt mondgya., hogy az egész teremtett állatok várják az Isten fiainak meg jelenését, mert hejában valo. és el mulando állapot alá vettettek nem akarattyok szerént, oly reménség alat, hogy meg szabadulnak a rothadandoságnak rabságábol. az Isten fiainak ditsöséges szabadulásoknak napján. ugyan azután is fohászkodnak., mint egy szüléshez készülvén. keseregnek. rom. 8. 19.

Az értelme ezeknek a szoknak a., hogy minden teremtett állatok azért teremtettek. hogy az Isten ditsöségére szolgállyanak,, de mint egy rabságban vannak. amidön az emberektöl, ahejábanvaloságra forditatnak., azt elis mondhatni. hogy fohászkodnak ollyankor meg szabadulások után. noha világ végiig abban az állapotban fognak maradni. mert mind addig az ideig, az emberek, és az ördögök, azokal viszá élnek. hellyes okbol tselekeszi tehát az anyaszent egy ház. hogy exorcizállya az érzékenység nélkül valo teremtett állatokat, kérvén azon az Istent, meg ne engedgye hogy az ördőg azokal viszá éllyen. mivel azokot. a maga ditsöségére szolgálo állapotokra teremtette. és a mellyeket az anyaszent egyház [egy-ház] szent dolgokra akarja forditani.

K Mitsoda teremtett állatokat exorcizál rend szerént. az anyaszent egy ház.?

F. 1. Az ollyan személyeket, akikben agonosz lélek vagyon. 2. az ollyan hellyeket. amelyeket az ördög gyakorol. 3. ehez a Ceremoniához tartozandokat., ugy mint, avizet. sót, olajat &c.

K Mire kell vigyázni, midön valamely személyt akarnak exorcizálni?

F 1. Bizonyosnak kell abban lenni, hogy valoságosan ördöngös a szemely akit akarnak exorcizálni., leg elöbször azt tudtára kell adni apüspöknek. 2. aböjtölésel, és az imádságal kell ahoz készülni, mert az ördögöt, ezel akét fegyverel lehet el üzni. 3. szükséges, hogy az exorcista nagy tisztaságban, és alázatoságban élyen, 4. hogy el kerüllye a haszontalan kérdéseket, hanem tsak azt kövesse a mi könyben vagyon fel téve.

K Mit kel azoknak tselekedni akik jelen vannak, midön valakit exorcizálnak.?

F Az Istent kérjék. mind azért. aki exorcizál. mind azért akit exorcizalnak.


2. Articulus.
Hogy mit kell érteni ezen a szón. Benedictio.

K Mit kell ezen a szón érteni. Benedictio. áldás vagy szentelés?

F. Ennek a szonak sok féle értelme vagyon, 1. ez a szó arra értödik. midön valaki jót teszen valakivel. ugyan ezen értelem szerént nevezi sok helyt az Irás az Isten kegyelmét. benedictionak, áldásnak: ephes. 1. 3. szent pál. is az alamisnát áldásnak nevezi, 2. Cor. 9. 5.

2 Ez a szó arra is értödik midön valakire az Isten kegyelmét és áldását kivánnyuk., eszerént is kell érteni, midön az irás azt mondgya, hogy Melkisedek meg áldotta Abrahámot, Isák, jácobot, jacób az ö fiait, sok volna elé hozni amennyi hellyen azt fel talallyuk a szent irásban.

3 Ez aszó arra is értödik. midön a kiralyokot, királynékot, koronázásokkor fel szentelik,

4. Arra is értödik, midön az Anyaszent egy ház, meg szenteli a vizet. a kenyeret. a sót. olajat. harangokat, kápolnákot, tzinteremeket. az oltári öltözeteket. gyertyákot. és mind azokat, a miket a szent dolgokra akarja forditani. ugyan ezen okokra valo nezve is szentelik meg az olvasokat. a köntösöket, a gyürüket., az anyaszent egy ház ebben a Ceremoniában azon kéri az Istent, hogy áldását adgya mind azokra, kik ezeket viselik. vagy hordozzák.

K Nintsené abban valami babonaság. midön az illyen dolgoknak. természet felet valo hasznot vagy eröt tulajdonittanak?

F. A babonaság volna, ha valaki azt hinné hogy a teremtett állatok magoktol, természet felet valo hasznot vagy eröt adhatnak, az Isteni hatalom nélkül, de az anyaszent egy ház azt nem hiszi. hogy ezeknek magoktol volna valami erejek, hanem tsak egyedül az Isten mindenhatoságátol. az anyaszent egy ház. abban nem kételkedik. hogy ereje nem volna. az ollyan meg szenteltetett dolgoknak., a melyek a szentségek ki szolgáltatására valok, de a többinek. tsak annyiban tulajdonit valamely erött. a mennyiben az Istennek tettzik azoknak adni, hogy meg jutalmaztassa az ollyanoknak hitét, kik tisztelettel. bánnak az ollyan dolgokal, amelyek meg vannak szenteltetve. az anyaszent egyház. imádságival.

K Vagyoné még más értelme ennek aszonak benedictio?

F. Igen is vagyon. mivel az anyaszent egy ház. meg szenteli mind azt. valami az emberek szükségire valo., a mi enni, és innya valo. a mezöt, a szöllöt, aházakot, a hajókót, a menyegzöi ágyat, zászlokot. afegyvert., a köntöst, &c. mind ezekel. az embereknek. az Isten ditsöségére kell élni. pontific. et ritual.

K Azok az imádságok. amelyeket szentelésnek nevezik régieké?

F Már szent pál idejében szokásban voltanak. nézük mit mond ez iránt. az Istennek minden teremtett állattya jó. és semmit meg nem kell vetni, amit háláadásal veszünk tölle, mert meg szenteltetett az Istennek ígéje. és a könyörgés által. 1 tim. 4. 4. itt szent pál a husrol szól, azt akarván velünk meg értetni, hogy minden magában jó., mivel mind jó az, amit az Isten teremtett, és noha avétek legyen annak oka, hogy az ördög, és az emberek viszá élnek ateremtett állatokal. de az Isten ígéje. és könyörgések által meg szenteltetnek.

szokásban volt tehát. még szent pál. idejében., hogy az érzékenység nélkül valo teremtett állatokra. imádságokot mondgyanak, ezeket az imádságokot nevezük mi szentelésnek. a mindenkor is szokásban volt. mind a görög, mind a Deák anyaszent egy házban. a mint ki tettzik, a leg régiebb rituálékból.


3. Articulus.
A Ceremoniákrol. a melyekel éll az anyaszent egyház.
a szenteléskor.

K Miért vetnek. egy, keresztet., vagy többet is mind azokra. a miket meg akarnak szentelni?

F Azon jel által. azt akarják meg mutatni, hogy a vétektöl fogvást. tsak a kristus érdeme, és az ö kereszttyének. ereje által áldatnak meg az Istentöl. ateremtett állatok.

Magyarázat.

Nem tsak egyedül az embereken. munkálodot akristus. kereszttyének ereje, hanem még az érzékenység nélkül valo teremtet állatokon is., az embernek vétke. az egész természetet rendeletlenségben hozta vala. Az ördögök, és az öket követö emberek. viszá éltenek ateremtett állatokal. ugyan erröl is mondgya szent pál. hogy a teremtett állatok a hejában valoság alá vettettek akarattyok ellen, rom 8. 20. Azért, tsak egyedül. a kristus érdeme, és az ö keresztének ereje által. szabadulhatnak meg ateremtet állatok abbol az el nyomatásbol. mivel tsak egyedül. azon kegyelem által, amelyet a kristus érdemlet halála által az embereknek, hogy ökk. Istenesen élhetnek ateremtet állatokal., a melyeken valo hatalma az ördögnek, ugyan azon kegyelem által köttetett meg. ugyan erre valo nézve is mondgya szent pál., hogy mindenek meg igazitattak. helyre hozattak, és meg ujitattak menyben, és aföldön. akristus által. instaurare omnia in Christo quae in Coelis, et quae in terra sunt. ephes.1.10. ugyan ezért is, mikor az Anyaszent egy haz valamely teremtet állatot meg akar aldani exorcizallya mind aztt, valamit meg akar szentelni, minek elötte meg szentellye. mert noha az ördögnek. ateremtett állatokon valo hatalma meg légyen kötve. de még is az elég nagy., az. Isten azt néki meg engedi.

K Miért füstölik meg temjénel mind azt. valamit meg akarnak szentelni?

F Az által az Istent azon kérik, hogy a mi imádságink a mellyekel kérjük az ö áldását. ateremtett állatokra. az ö széki eleiben fel mennyenek. valamint atemjén füsti.

K Miért hintenek szentelt vizet a személyekre, vagy más egyéb állapotokra. a miket meg akarnak szentelni?

F. Az Istent azon kérjük. hogy az ördög azoktol el távozék. és hogy azok meg tisztittassanak a szent Léleknek ereje által, erröl még bövebben fogunk szollani mikor a szentelt vizröl szolunk

K Miért kenik meg olajjal tsak nem mind azokat. amiket meg akarnak szentelni?

F Az Istent azon kérjük. hogy méltoztassék, azokra küldeni a szent Léleknek erejét. ugy hogy a szent Léleknek ereje által, meg nyerhessük azt., a mely végre azokat szentelik.

Magyarázat

Azt már egy nehány helyt meg mondottuk. hogy a szent olajjal valo külsö kenet. abelsö képpen valo kenetett jelenti, ugy mint, a kegyelemnek, és a szent Lélek erejenek kenetét. mivel a szent Léleknek kegyelmét, az Uj testámentum, sok hellyeken kenetnek nevezi, a mint hogy ez a szó kristus. fel kenetettettett tészen, a kristus maga mondgya Isaias proféta után. Az urnak lelke vagyon én rajtam. mivel hogy meg kent engemet. luk 4. 18. act. 4. 27. hebr. 1. 9.


4. Articulus
A szentelésekröl. melyek tsak a püspököket illetik,
és azokról. a melyek nem tsak öket illetik.

K A papok meg szentelhetiké mind azokot, a miket meg szoktak szentelni?

F. Bizonyos állapotok vannak ollyanok, a mellyek még az Apostoli hagyás szerént tsak a püspököket illetik, ugy mint az olaj szentelés, a templomok, és az oltárok szentelése. &c. ollyan állapotok is vannak, a melyeknek meg szentelésere a püspök szabadságot adhat a papoknak., ugy mint az oltári öltözetek, a kápolnák. tzinteremek. keresztek, képek, harangok. zászlok szentelésekre, ollyanok is vannak, a melyekre nem szükséges engedelmet kérni apüspöktöl. ugy mint. a só, viz házak., hajok, tyuk tojás. és mind a valami ételnémü, a hamu, gyerttya, és az ágak szentelésekre,

K. Miért rendelte az anyaszent egy ház hogy némely szentelések tsak egyedül apüspököket illessék, némelyek pedig az ollyan papokot. akiknek arra szabadságot ád apüspök?

F Az anyaszent egy ház szándéka avolt, hogy meg akarta azzal tartani a püspökséghez tartozando tiszteletet, és a jó rend tartásnak kedviért, ne hogy valami viszszá élések történyenek.

Magyarázat

Elöbször azt mondám. hogy az anyaszent egy ház meg akarta azzal tartani a püspökséghez tartozando tiszteletet. hogy némely szenteletek tsak öket illetik ugy mint az apát urokot a királyokot., a királynékot.

Azután. azt mondám. hogy némely szentelések az ollyan papokot illetik. a kiknek engedelmet ád arra a püspök. hogy a jó rend meg tartassék, és viszszá élések ne történnyenek, a jó rend hoza magával, hogy meg ne engedgyék azt hogy ollyan oltári ruhákot tegyenek a nép eleiben amellyek nem volnának tisztességesek. hogy ollyan képeket, és kereszteket tegyenek ki. a melyek illendök a jó rendhez,, hogy a kápolnákot, és atzinteremeket. tsak akor szentellyék meg, a midön abban arendben vannak. a melyben kell lenniek, hogy tsak ollyan harangokat szentellyenek meg, a melyekre. semmi illetlen dolgok ne legyenek fel metzve, és a melyek illendök legyenek a helyhez. mind ezekröl a püspököknek kell itéletet tenni, hogy pediglen. mindenek láttára semmit ollyat ki ne tegyenek. a mi nem a rend szerént volna. az anyaszent egy ház tehat az illyen dolgoknak meg szentelését. a püspököknek tartotta meg, akik is adhatnak engedelmet ezeknek meg szentelésekre valamely buzgó, tudos és értelmes papoknak


5 Articulus.
A szent olajak meg szenteléséröl. nagy tsötörtökön.

K Nagy tsötörtökön. mitsoda olajat szentel meg apüspök.?

F. 1. Az olajat. amelyel meg kenik a betegeket. 2 akereszteléshez valo olajat., 3. A bérmáláshoz valo olajat. a melyet szent Chrysmának nevezik.,

K Régi szokásé szent olajakot szentelni?

F Ezt a szokást. az apostoli tráditiobol vettük,, ugyan azt is onnét tudgyuk., hogy azoknak meg szentelése tsak a püspökököket illeti, E ki tettzik. 1. az leg régieb., görög, és deak pontificálékból. 2. az egész világon lévö anyaszent egy háznak szokásibol. luthérus, és Calvinus elött, nem lehetne mondani ollyan anyaszent egy házat mely ezt nem követte volna. 3. A szent Atyákbol, és a leg régiebb Conciliumokbol. st. Cypr. epist. 69. ad janua. st basil. libr. de spiritu sancto. Cap. 27. st aug. libr 5. de bapt. Contr. donatis. Cap. 20. Conc. 2. Carthag. Can. 2.

K A romai pontificale azt hadgya, hogy midön a püspök az olajakot szenteli. tizen két pap legyen mellette oltári öltözetekben. azon kivül hétt diaconus, és hétt subdiaconus, szolgállyanak neki a mise alatt, mitsoda oka lehet ennek a Ceremoniának.?

F E még a régi szokásátol maradot az anyaszent egy háznak. a mely szerént, az Isteni szolgálatkor, a püspök mellet sok egy házi renden lévöknek kelletet lenni., és a papok. kik mellette voltanak. véle együt mondották a misét.

Magyarázat

Hogy meg lehesen jól érteni ezt a feleletet, azt meg kell tudni, hogy régenten. mikor apüspök misét mondot, a jelen lévö papok mindnyájan mondották véle együt, és mindnyájan az oltár körül voltanak fel öltözve, ezt még követik a görög anyaszent egy házban; a deák anyaszent egy házban is. ezt láttyuk követni. a midön, papokat és püspököket szentelnek., a diaconusok., a sub diaconusok. és az aláb valo renden lévök. a mise alat szolgáltanak, kiki a maga rendéhez illendö köntösökben,. a mint már azt meg mondottuk. a Mise alat szentelték apapokot., püspökököt a fö Cérémoniák. és szentelések. mind azon idö alat voltanak. a szent olajak szentelése. mostanában is amise alat vagyon, valamint hogy a misekor ajelen lévö papok együt miveltek mindent apüspökel, ugy a szentelésekben is együt miveltek mindent véle. azt láttyuk, szent pálnál, hogy a kiket az apostolok. rendeltek, azokra apapok reá tették kezeket. 1 tim. 4. 14. emostanában is igy vagyon, az ordinatiokor. a jelen lévö papok, mindnyájan az uj papra tészik kezeket, és a Ceremoniában. amelyet itt magyarázunk, mindnyájan az olajakra funak három szor; és azokot köszöntik valamint a püspök tselekeszik., ök ót ugy tselekesznek, mondgya apontificale romanum. mint a püspöknek Cooperatori, A papoknak apüspökel valo ez az egyeségek, jelenti az uj törvény béli papságnak egyes voltát A diáconusok, és a subdiaconusok. ót jelen vannak. mint akik az oltárnál szolgálok. ezek heten vannak, mivel az apostolok tsak hétt diáconusokot választának, erre valo nézve, sok fö régi anyaszent egy házakban., tsak hét diáconusok valának. régenten igy volt romában is, ahol eleinte mindgyárt tsak hétt tituláris Cardinalis diáconusok valának. A papok pedig ezen Ceremonia alat, tizen ketten valának, hogy inkáb jelenthessék., a tizenkét apostolnak számát, a kiknek osztogatá az ur, avatsoráját., a melynek is rendelésit. ugyan azon a napon szenteli az anyaszent egy ház.

K Régi Ceremoniáké azok. a melyekel élnek, a midön az olajakot szentelik,?

F. Igen régí, mivel aleg régieb deák, vagy görög könyvekben, meg láthatni. kezdetét noha annak nem tudgyuk, de azt tudgyuk hogy több ezer esztendönél. hogy eza Céremonia szokásban vagyon, sacramen. s. grego. ordo. rom.

K A püspök. és a mellette valo papok., miért funak háromszor a szent olajakra, a melyeket meg akarnak szentelni.?

F Azon Ceremonia által. az Istent azon kérik. hogy küldgye a szent lélek erejét. az olajakra, mivel midön. a kristus az apostoloknak adá aszent lelket, reájok fút, mondván, vegyétek a szent lelket. joan. 20.22.

K A szent olajak meg szentelése. után, miért mégyen elsöben apüspök, azután apapok köszönteni a szent olajakot. mondván. háromszor,. Ave sanctum Chrysma. Ave sanctum oleum. üdvez légy szent Chrysma, üdvez légy szent olaj.? nem bálványozásé e?

F. 1. Ez a Céremonia már szokásban volt a hatodik saeculumban, a mely idöben a bálványozásnak el rontásán igyekeztek, távul voltak tehát attol, hogy az anyaszent egy ház Ceremoniáiban valamely bálványozást hozzanak bé, 2. Ez a köszöntés nem imádás, mivel szokás a képeket köszönteni, a szent könyveket, a reliquiákot. a királyok képeit, ágyait. de nem imádgyák, 3. Az a köszöntés, nem a szent olajakot tekénti, hanem a kristust, és a szent lelket.


6 Articulus
A harangok szenteléséröl.

K Régi szokáse az anyaszent egy házban. meg szentelni a harangokat?

F Mint hogy nem mindenkor éltenek aharangokal. anép esze gyüjtésére., azért a harangok meg szentelése sem lehet leg régieb szokás, baronius azt tarttya. hogy 13 János pápa hozta volna bé ezt a szokást, 968 ban. de abizonyos. hogy aharangokat meg szentelték, a hetedik saeculumban. Cardin. Bona. liturg, libr. 1. Cap 20.

K Mellyek azok a Ceremoniák a melyekel meg szentelik aharangokat?

F Az anyaszent egy ház. egy nehányat rendelt. amelyek igen szépek. 1. A püspök, vagy apap, a kinek. arra szabadság adatot., egy nehány féle soltárokot énekelvén, az Istennek irgalmaságát kéri, azután meg szenteli a vizet és a sót, a mellyeket esze elegyitti, és a szentelt vizel. meg mossa mind belöl, mind kivül a harangot.

2. A harangot meg keni hétszer., a keresztelö olajal. kivül, és négy szer belöl. a szent Chrysmával, és valahányszor meg keni. mind anyiszor mondgya. Uram szenteltessék meg ez a harang. az Atyanak. Fiunak, és a szent Léleknek nevében, és ezen szentnek tisztességére. meg nevezvén a szentet, hogy meg lehessen külömböztetni a harangot, egyik amásikátol. a szent nevéröl.

3. A püspök meg szentelvén a harangot., temjént szentel meg, melyet a füstölöben tévén, a füstölöt a harang alá tészi, azt már ennek. a résznek. a harmadik articulusában. meg mondottuk hogy mi vegre füstölik meg. mind azt, a mit meg szentelnek.

4. Végtire az Évangyéliumot énekelik. szent. luk. 10. a melyben. meg vagyon irva, hogy Maria. akristus lábainál ülvén, halgattya vala az Isten szavait. ez által azt akarják meg mutatni., hogy arra rendeltetet aharang, hogy a népet esze gyüjttse, az Isten beszédinek halgatására., Cardi Bona in liturg. libr.1. Cap 22.

Lehet ezeket a Cérémoniákot lelki képen az anyaszent egy ház pásztorira. szabni. eképen.

1. A harangok magossan fent vannak függesztve. hasonlo képpen kell lenni hogy ugy mondgyam, apásztoroknak is, az égg, és a föld közöt, szivek indulattya altal, a terra suspensi mondgya szent agoston serm. 2. supr. ps. 18. n 3. az irás öket az Izrael. örizöjinek nevezi. a kiknek. míndenkor a hegyeken kell lenni, az az, hogy el kell vonni magokat avilagtol. és lélekben. a menyekben kell lenniek. ézékiel. 3. 17. Isai. 40. 9.

2. Az ö szavok mesze el hallatik, valamint az apostolokrol. mondgya szent pál. hogy az ö szavok, az egész földre el terjedet. rom 10. 18.

3. A hiveknek tudtokra adgyák köteleségeket, és öket atemplomban gyüjtik, azt mindenek tudgyák., hogy eköteleségek a pásztoroknak is. 1 Cor. 9. 16.

4. szélvészeket el távoztattyák, a pásztoroknak is el kell távoztatni a hivekröl a lélki szélvészt. oktatásokal., és imádságokkal, önékik, ollyanoknak kell lenni, mint aréz falaknak, mondgyák a proféták, hogy az ur haragjának ellene állyanak. jérem. 15. 20. Ézék. 13. 5.

Ez igy lévén, nézük meg lelki magyarázattyát., külön külön. a fellyeb leirt Cérémoniáknak.

A harangot egészen meg mosák mind kivül, mind belöl. a soltárok éneklése után, a melyekben az Isten irgalmaságát kérik, ezel azt akarják, hogy minek elötte. az anyaszent egy háznak pásztori méltoságára fel emeltessék valaki, szükséges hogy a meg mosattassek egészen büneiböl, és meg tisztittassék. a szent léleknek ereje által, mind ezek, az Isten irgalmaságábol, lehetnek meg.

2. A harangot meg kenik a Catechumenusok olajával. hét szer, a mely jelentheti a szent lélek hét ajándékit, mellyeket jelenti a szent olaj. a mely ajándekokót szükséges hogy a pásztorok vették legyen hogy azokat osztogathassák másoknak is. azután aharangot meg kenik belöl. négy szer a szent Chrysmával., azt arra érthettyük, hogy a pásztoroknak szükséges tellyeseknek lenni az Isten lelkével, hogy az ö szavoknak ereje, hasonlo. hasznot mivellyen lelki képen, mint a melyet mivel. a harang szó. testi képen. A négy szeri kenet jelentheti a felebaráti szeretetet, a melyel kel vigyázni a pásztoroknak az egész földön lévö anyaszent egy háznak hasznaira. minden tehettségektöl, azon kell nékik lenni, hogy el távoztathassák. alelki szélvészeket.

3. A harang alá. akenet után. a füstölöt teszik. ez a Ceremonia nagy igazságot ád elménkre, ugy mint hogy a mely pásztorok meg kenettek. a szent kenettel, azoknak, szivekben kell hordozni a hivek szükségit, és imádságit. bé mutatván azokot az Istennek, mivel ökk erre rendeltettek, ök a hadak Istenének angyali, mondgya malakiás proféta. Cap. 2. 7. az Angyaloknak pedig az egyik hivatallyok a, hogy bé mutassák az Isten széke eleiben ahivek könyörgésit. tob 12. 12. apoc. 8. 4. ahivek imádságit pedig jelentik a jó illatu füstölök. ps. 111. 2. apoc. 5. 8.

4. A Ceremonia végezetin. az Évangyéliumot énekelik, amely azt mondgya, hogy mária akristus lábainál halgattya vala az Isten igéjét, ebböl azt tanulhattyuk, hogy aleg föveb hivatallya atöbi közöt, egy pásztornak a, hogy esze gyüjttse a népet atemplomban; az Isten igéjének halgatására,

K A harang szentelésnek Cérémoniáját, leheté keresztelésnek nevezni?

F Nem. mivel tsak az embereket keresztelik meg, a mi pedig okot adot arra. hogy a község ugy neveze, nem egyéb. hanem hogy, nagy hasonlatosság vagyon. a kereszttség és a harang szentelése közöt. mivel aharangot meg mossák, szent olajakkal meg kenik. és valamely szentnek nevit adgyák rea. de nem tsak a harangokot. hanem a templomokot, az oltárokot is meg öntözik szentelt vizel, és meg kenik a szent olajakal. és valamely szent nevét viselik, mind azon által, a meg szentelések Ceremoniáját., nem nevezik kereszttségnek.

K kit illet aharangozás.?

F Régenten. tsak apapok harangoztak, szent Benedek regulája szerént. Cap 47. az Abbásnak kell harangozni. vagy valamely más személynek. abarátok közül. mostanában a harangozást. igen tsekély dolognak tarttyák, noha az anyaszent egyház szándéka a, hogy valamely Clericus harangozon leg aláb az ollyan harangokal. amelyek nem igen nagyok.


7. Articulus
A Templom és az oltár szentelésének Ceremoniáirol.

K Miben áll atemplom szentelésének Ceremoniája?

F. Ez a Ceremonia legg hoszab, és legg szebb, atöbbi közöt, eszerént is megyen végben 

A püspöknek, a ki atemplomot fogja meg szentelni, és a hiveknek akikért szentelik, annak elötte valo napon böjtölni kell,

A Mely reliquiakot azoltár alá fognak tenni, azokot annak elötte valo nap. apüspök bizonyos edényben tévén, sok bizonyságok elött az edényt bé zárja, aréliquiakot pedig azután. sátor alá teszik, egész éttzaka ót marad a templom mellet, a melyet meg akarnak szentelni., ót soltárokot énekelnek, ugyan ót is mondgyák el. amatutinumot. és alaudest.

A templom falaira kétt felöl az oltartol fogvást. a kapuig tizen két keresztet irnak, mindenik felöl hatot, és a keresztek alá egy gyerttya tartot tesznek., ahová gyerttyákot tehessenek

A templom meg szentelésének pedig napján., igen jó reggel apüspök. atemplomban megyen, és rendelést tészen, mind azokrol, a mi a cérémoniahoz kivántatnak, akeresztek alat lévö gyerttyákot meg gyujtattya, és atemplombol ki megyen. mind azokkal kik véle vannak. és tsak egy diáconus marad atemplomban. aki belöl bé zárja atemplom ajtaját.

A püspök azutan a Clericusokal. és anépel. azon helyre mégyen ahol areliquiák vannak., ót a hét penitentziális soltárokot el mondgya. és az alat az oltári köntösökben fel öltözik

A soltaroknak vége lévén. apüspök. aClericusokal. és az egész népel, a templom kapujához megyen., ót a szent lelket segittségül hiván, mindenek le térdepelnek., és a szentek litaniáit el mondgyák.

A litániák után. a püspök vizet szentel., elsöben magára hinti a Clericusokra. és anépre., azután. körös körül a templom falaira, és a tzinteremre., a meg lévén atemplom kapuja eleiben viszá megyen., és ótt imádságokot mond ell. a melyekben az Istent kéri, hogy gondviselése alá vegye atemplomot, agonosz léleknek abban valo lakását meg ne engedgye., hanem hogy abban. a szent lélek által, tisztán. és szabadosan imádtassék, és szolgáltassék.,

Az imádság után. apüspök apáltzájával meg üti a kaput., mondván ezeket a szokot a 23 soltarbol. Attolite portas principes vestras, et elevamini portae Aeternales, et introibit Rex gloriae, Nyissátok meg ati fö kapuitokot, az örökké valo fö kapuk nyillyanak meg, és hadd mennyen bé a ditsöségnek királlya. A diaconus a templomban lévén, feleli ugyan azon soltárbol, Quis est iste Rex gloriae.? kitsoda az a Ditsöségnek királlya.? a püspök arra mondgya. Dominus fortis, et potens. Dominus potens in praelio., az eröss, és hatalmas Ur, a hartzon valo hatalmas Ur. A diaconus a templom ajtaját meg nem nyitván., azután apüspök másodszor szentelt vizet hint környül a templom falaira. és a tzinteremre, azután viszá tér a templom kapujához, és az Istent kéri hogy edgyeségben, és békességben tarttsa meg mind azokot kik ugyan egy pásztor alat fognak azon templomban esze gyülni. az imádság után másodszor is meg üti apáltzájával a kaput. és mondgya. valamint elöbször. Attolite portas. &c. adiaconus. hasonlo feleleteket ád, de akaput meg nem nyittya.

A püspök harmadszor is a templom falaira szentelt vizet hint körös körül. és atemplom kapuja eleiben viszá térvén, az Istent azon kéri. hogy agonosz lélek. a templombol ki mennyen, és hogy a békeségnek Angyala menyen bé véle együt a templomba, azután harmadikszor meg üti páltzájával a kaput, mondván, Attolite portás. &c. a Diaconus ujjolag kérdi. Quis est iste Rex gloriae, erre apüspök feleli az egész Clericusokkal. Dominus virtutum ipse est Rex gloriae., aperi, aperi, aperi, a Püspök apaltzájának avégivel keresztet tsinál a kapunak küszöbjére, mondván, a keresztnek jele elött, a gonosz lelkek. el tünnyenek, A kapu meg nyilik, és a püspök a Cléricusokal bé megyen. a nép pedig mind kün marad, apüspök. bé menvén mondgya. békeség ennek aháznak. az egész Clericusok ugyan azt kérik az Istentöl. azután a püspök le térdepel atemplom közepiben., és a veni Creátort ének szoval el kezdi, az alat még a Clericusok a hymnust énekelik, hamvat hintenek a pádimentumra. egyik végitöl a másikáig atemplomnak., kereszt formára, amelyet szent andrás kereszttyének nevezik. ide aláb meg mondgyuk miért hintik a hamvat.

A hymnus után. a szentek litaniáit el mondgyák, a mellyeknek avégin, apüspök azon kéri az Istent, hogy méltoztassék. azon helyben lakni, küldgye szent Angyalit annak örizésére, áldgya, és szentellye meg azt a templomot és az oltárt, a mellyeket, az ö szent nevének ditséretire szentelik meg, a szentnek neve alat.

Az imádság után. a Benedictust, kezdik énekelni, hálakot adván. az Istennek. Zakariásal együt. akristus meg testesüléséért., ezen ének alat pedig. apüspök a páltzájának végivel. le irja a hamubol tsinált lineára. az egész görög alphabethumot., a második linéára a Deak alphabethumot, ugy hogy ez a két féle alphabethum, szent andrás kereszttyinek formájára esik. mindenik. alphabéthumnak pedig az elsö betüje. a templomnak. az egyik szegeletén kezdödik, és az utolso betü. pedig a más szegeletin végezödik. A püspök azután. az oltárhoz mégyen, a melyet meg fog szentelni. és ezeket a verseket mondgya három szor a 69 soltárbol. Deus in adjutorium meum intende, a Clericusok is felelik harom szor. Domine adjuvandum me festina.

Azután a püspök. vizet, sót, hamvat, és bort szentel. és ezeket esze elegyitti.

A püspök ezután. az oltár szenteléséhez fogg,, azért, az oltár elött. el kezdi énekelni a 42 sóltárt, judica me Deus, és amég énekelik., az alat, az ide fellyeb emlitett szentelt vizben mártván. hüvelykét, ött keresztet tsinál az oltár táblájára, egyet a közepire, és negyet, a négy szegeletire, és valahány keresztet tsinál, mind anyiszor mondgya ezen imádságot. szenteltessék meg ez az oltár, a minden hato Istennek tiszteletére, a Boldogságos szüz, és a szentek tisztesegire, és illyen szentnek. N. N. emlékezetire. Atyának, Fiunak, és szent Lélek Istennek nevében,

A püspök azután hétszer meg kerülvén az oltárt. mindenkor szentelt vizet hint reája. és az alat. az 50 soltárt énekelik. Miserere. atemplomot is belöl háromszor meg kerüli. szentelt vizet hintvén a falaira. és apadimentumára, és az alat. a 121. 67. és 90 soltarokot enekelik.

A püspök ezután. három féle imádságot mond ell, a mellyekben az Istennek kegyelmét, és irgalmaságát kéri, mind azokra., a kik abban atemplomban mennek. könyörögni.

Ennek vége lévén. apüspök szentelt vizet tölt a mész köziben. és abban fövenyet; ezeket jól esze elegyitvén. meg szenteli, emire valo lészen. meg láttyuk ide aláb.

A püspök. azután. processioval mégyen a Clerícusokal azon helyre, ahol a reliquiak vannak. hogy azokot atemplomban vigye. mind oda menet. soltárokot énekelnek, mind viszá jövet,

Midön pedig aprocessio atemplom kapujához érkezik, a Chorus ót marad, hanem a püspök apapokal. kik avállokon viszik aréliquiákot, és anépel, kivül atemplomot meg kerüli. és a processio alat. anép a kyrie eleisont énekeli., kérvén az Isten irgalmaságát.

A püspök a templom kapuja eleiben érkezvén, ótt a népnek, atemplom szenteléséröl, az egyházi joszágok meg tartásának köteleségiröl. és a tized meg fizetéséröl valo oktatást adván. el olvastattya. a Conciliumoknak, erröl valo decretumit.

Ennek vége lévén, apüspök. imádságot mond ell, amelyben keri az Istent. hogy méltoztassék kegyelme által. abban aházban bé menni, azután a szent Chrysmával meg keni atemplom kapuját, mondván, Atyának, Fiunak, és szent lélek Istennek nevében kapu meg áldassál, és meg szenteltessél, és légy ami urunk Istenünknek gondviselése alat., kapu légy uttya az üdvességnek, és abékességnek., kapu legy békeséges kapu, a mi urunk Jesus kristus által aki magát kapunak nevezte. lenni, a ki éll, és uralkodik az Atyával. és a szent Lélekel.

Azután mindnyájan bé mennek processioval., és körül járják atemplomot, aréliquiákkal. a meg lévén. a reliquiakot le teszik az oltár mellé, és a 149. és a 150 soltárokot énekelik, azután. apüspök imádságot mond ell, a melyben kéri. az Istent, hogy annak a helynek szentelése örökös légyen., azután. meg szentelí a szent olajjal a hellyet ahová teszik a reliquiákot az oltár alat., mondván ezeket a szokot. mikor meg keni, hogy eza koporso meg szenteltessék. az Atyának. Fiunak, és szent Léleknek nevében.

Azután. a követ is amelyel bé zárják a koporsot, meg keni, mondván, hogy eza kö meg szenteltessék. Atyának, Fiunak. és szent Léleknek nevében.

Ezen kövel, bé zárja azután akoporsot, és körül a meg szentelt mészböl teszen. a kö mives atöbbit elvégezi, azután ismét meg keni a szent Chrysmával. azon követ. mondván, hogy ez az oltár. bé zárattassék. és meg szenteltessék Atyának, Fiunak, és szent léleknek nevében.

Azután mindenüt meg füstöli az oltárt, és azon kéri az Istent, hogy azö imádsági az ö széke eleiben fel hassanak, valamint a kedves illatu füst: és hogy irgalmaságal légyen mind azokhoz, kik áldozatot ajánlanak, vagy akik részesülnek abban az áldozatban, azon az oltáron, azután, apüspök a füstölövel. ött keresztet tsinál. az oltáron, egyet a közepére, és négyet anégy szegeletére.

Azután a füstölöt, egy papnak kezében adgya. a ki is szüntelen körül járván az oltárt. füstöli. mind addig valamég az oltár szentelése Cérémoniáinak vége nem lészen. a Chorus a 83 soltárt énekeli, és az alat. apüspök. az óltáron lévö kö táblára irot ött keresztet. meg keni aCatechuménusok olajjával, mondván. mindenik kenet után. hogy eza kö meg szenteltessék. az Atyának. Fiunak, és szent léleknek nevében, az Istennek tiszteletére, a Boldogságos szüz. és a szentek tiszteletekre. és illyen szentnek. N. N. emlékezetire.

Az imádságok után a 91 soltart énekelik, a püspök ismét meg keni, és meg füstöli az oltárt, azután a 44 soltárt énekelik. az alat apüspök. ujontában meg keni öttször. a szent Chrysmával ugyan azon helyeket az oltáron, meg füstöli. és az imádságokot el mondgya. azután a 45 soltárt énekelik., az alat apüspök, a Catechumenusok olajábol, és a szent Chrysmábol. az oltarra tölt. és esze elegyitvén, azal meg keni egészen az oltár tábláját., a 86 soltárt énekelik, a mely után. apüspök arra inti a népet. hogy az Istent kérje, hogy áldgya és szentellye meg azt az oltárt. amelyet meg kenték a szent olajal. és hogy tekinttse kedvesen mind azokot az ajándékokot, a melyeket. azon ajánlanak, azután. a 147. soltárt enekelik, és holmi verseket a szent irásbol, a melyekböl meg láthatni hogy ezeknek a Ceremoniaknak a leg föveb részei titkosok.

Az alat, apüspök. a templom falaira irot 12 keresztet meg keni a szent Chrysmával, mondván. mindenik kenet után hogy ez a templom megszenteltessék. Atyának, Fiunak, és szent Léleknek nevében, az Istennek tiszteletére, aBoldogságos. szüz, és a szentek tisztességekre, ezen szentnek. N.N. neve alat. és emlekezetire. mindenik keresztet meg füstöli három szor. akenet után.

A püspök azután. az oltár mellé megyen. és azt meg füstöli, az imádságot el végezvén, huszon ött darabotska temjént meg szentel. és azokot kereszt formára. a kö táblán lévö ött keresztekre rakja, és mindenik keresztre, egy kis gyerttyát tészen, ugy hogy a gyertyával. együt atemjén el égjen, és az alat. az imádságokot el mondgya.

A püspök azután egy nehány féle imádságokot mond el, a melyekben az Istennek áldását kéri az oltárra, azt el végezvén, az oltárhoz valo fejér ruhákot, edényeket, öltözeteket meg szenteli, és ezt a Ceremoniát a szent mise mondásal végezi el., a melyet maga mondgya el, vagy pedig maga elött mondattya másal. hogy ha fáradtságát érzi.

K Régi szokásé atemplomokot meg szentelni?

F Annak kezdetit nem tudgyuk, hanem anegyedik saeculumban láttyuk, hogy már szokásban volt., az óltátol fogvást abizonyos hogy mindenüt követték, tehát aszent ágoston tanitása szerént. való, hogy ezt a szokást az apostoloktol vettük. libr 4. de baptis. Cap. 24. s. Athanas. in apolog. ad Impera, Constantium. Euseb. lib 10. de histo. Eccles. cap. 3. s. ambr. epist. 4. 5. 60. ad felicem.

K Hát az oltárokot meg szentelni régi szokásé.?

F Ezt is az apostoloktol vettük. kezdetit annak nem tudgyuk, hanem hogy a negyedik saeculumban, már mindenüt szokásban volt. s. ambr. epist 22. ad soror st. hier. Contr:vigilantium. st aug. libr 20. Contr. faustum. Cap 21.


8. Articulus.
A Templom. és az oltar szentelésekor valo legg fövebb
Cérémoniáknak magyarazattya

K Az Anyaszent egy ház, miért rendelt annyi imádságokot és Ceremoniákot a templom szentelésére?

F. Azért hogy meg mutassa. mennyi sok fáradságokban., és szenvedésekben tölt a kristusnak alelki epületnek. fel állitása., a melynek ö a fö áts mestere. fundámentum béli köve, és annak meg szentelöje.

Magyarázat

Az épület, a melyet apüspök meg szenteli, alelki épületet jelenti és képzeli, amint már ezt meg mondottuk másut., Mi vagyunk mondgya. szent Pál. az a lelki épület, kik a proféták, és az apostolok fundamentomokra épitettünk, melynek belsö szegelet köve a kristus, kiben az egész alkotmány. szép rendel rakatatván, nevekedik hogy légyen az urnak szent temploma. ephes. 2. 19.

Erre a mondására valo nézve szent pálnak. rendelte tehát az anyaszent egyház. hogy a köböl valo templomok meg szentelések Cérémoniái. mind titkosok legyenek, és hogy képzellyék. a lelki templomnak meg szentelését.

Azt mondám hogy a templom szentelésének Ceremoniái tsak nem mind titkosok., mivel vannak ollyanok. a melyeknek betü szerént valo értelmek vagyon, valamint eki tettzik az imádságokbol., azért rövideden azokot a Ceremoniákot teszem fel. a melyeknek lelki értelmet adhatni.

K Miért kell apüspöknek, és anépnek. böjtölni, a Ceremonia elött valo napon.?

F Az Anyaszent egy ház böjtel készül minden féle nagy munkáihoz, azt is meg akarja velünk értetni, hogy szenvedésel kell ahoz anagy örömhöz jutni. amely amenyei lelki épületben lészen,

K A mely réliquiakot az oltár. alá akarják tenni., miért tészik azokat annak elötte valo nap sátor alá. a templom mellé?

F Azért hogy könnyebben vihessék azokat atemplomba. a meg szentelése után., ezel, azt is akarják velünk meg értetni, hogy ugy kell eföldön élni, mind idegeneknek.,

K Mit tészen atizen két kereszt, a melyeket afalokra irtanak, és a gyerttyák, amelyeket alájok tésznek.?

F Azok jelentik az apostolokat, kik ell terjesztették az egész világra az Évangyéliumnak világoságát. és a keresztnek tudományát.

K Miért gyujttyák meg atizenkét gyerttyákot, minek elötte a Cérémoniákot el kezdgyék?

F Az által, azt akarják velünk meg értetni, hogy a mennyei templom azután állitatot fel, minek utánna. az apostolok. evilágra el terjedvén, az Évangyéliumnak világoságát el hintették volna.

K A püspök miért hint szentelt vizet a templom falaira. három szor?

F Hogy azoktol agonosz lelket el távoztassa.

K A püspök miért zörget háromszor a kapun, minek elötte bé menne atemplomba, és miért nem nyittyák meg néki mindgyárt akaput?

F Hogy meg lássuk mitsoda sok fáradság után ment bé akristus az ö ditsöségében. és mint egy erőszakal., és hogy sok zörgés után lehet bé menni a menyei templomban.

K Mit jelent atemplomban valo menetele apüspöknek?

F A kristusnak menyben valo menetelét. minek utanna meg gyözte volna. apokolbéli erött.

K Miért apüspök egyedül megyen aministerekkel. a templomban, hogy el kezdgye. a szentelést, és miért végezi el tsak akor a szentelést. amidön az egész nép bé ment volna véle együt?

F Ennek a betü szerént valo oka a. hogy ha mindgyárt az egész nép. véle együt bé menne, nem vihetné ollyan tsendeségel végben a Cérémoniákot. a szoroság miat, De ebböl. azt is tanulhattyuk., hogy akristus, az elsö menyben menetelekor tsak egy részit vitte fell. magával. azoknak., akikböl áll a lelki épület, és annak az épületnek meg szentelése, tsak akor végezödik ell, a midön. az épülethez valo élö kövek együt lésznek, a kiket bé mutattya az ö Attyának, a melyet, akor viszi végben. a midön, minek utánna meg itélte volna az eleveneket, és a holtakot. az egész anyaszent egy házal. mégyen bé gyözedelmesen menyekben.

K Mit jelentnek. a Görög, és adeák betük, amelyeket apüspök ir a pádimentumra, kereszt formára, a midön a benedictust énekelik?

F Jelenti azt, hogy akristus, kereszttye által, egy néppé tette mind azokot a nemzeteket, kik annak elötte. nagy külömbözésben voltanak magok közöt, hogy mindnyájan, tsak egy templomok legyenek., amely az Istennek szenteltessék. ugyan ezért is irják kereszt formára. abetüket, mint hogy pedig a görög, és adeák nyelv. leg inkáb voltanak el terjedve. ekét nyelv alá foglallya az anyaszent egy ház, a világon lévö nyelveket., akor pedig a benedictus énekét énekelik, mivel. az, akristus meg testesüléséért valo háláadásnak éneke.

K Mit jelent a viz, abor, a só, és a hammu. a melyeket a püspök meg szentelvén, esze elegyitti, és azzal. az oltárt. és a templom falait meg hinti.?

F. A viz, a kristus emberségét jelenti, abór az ö Istenségét, a hamu. ahalált, a só arodhadatlanságot., ez a négy féle dolog együt., jelenti a kristust., Istent. s embert, a meg holt, és fel támadot kristust, mivel tsak ö általa tisztulhatunk ugy meg, hogy az Isten templomává lehessünk.

K Mit jelent az oltáron lévö kö táblára iratot ött kereszt., amellyeket a püspök meg keni egy nehány szor a szent olajakkal.?

F Az oltár, amint azt meg mondottuk szent János után, a kristust jelenti, az ött kereszt jelentheti az ö szent sebeit. az olaj a szent léleknek kenetit. amint hogy ötet kristusnak nevezik, az az fel kenetetnek.

K A nép miért énekeli a kyrieleisont, midön apüspök processioval járja körül atemplomot aréliquiakkal.?

F Azért hogy követnünk kell ez életben aszenteket., az ö, és a mi fejünk. akristus Jesus gondviselése alat, akinek is akepit viseli apüspök, és hogy tsak az Istennek irgalmaságábol mehetünk bé utánnok mennyekben.

K A püspök miért zárja az oltár alá areliquiákot?

F Azt akarja az által meg mutatni, hogy a szentek annyira meg testesültek akristusal menyekben, hogy ugy mondván egyek övéle,

K Miért füstölik szüntelen az oltárt mind addig még vége nem lészen a szentelésnek?

F Azt akárják azzal meg mutatni, hogy valamég a mennyei épület egészen el nem végezödik, a gyözedelmes anyaszent egy ház. mind addig ajánlya szüntelen mennyekben a kristus elött, aki is az Istennek oltára, ahiveknek imádságit, mint kedves illatu temjént. apoc. 5. 8.

K A püspök miért tészen égö gyerttyákot az oltáron lévö ött keresztekre temjénnel együt?

F. Az imádságokbol meg láthatni annak okait, apüspök az egész népel akor le térdepelvén. a szent léleknek segittségit kéri, és hogy az Isten kedvesen vegye ahiveknek imádságit, valamint a jó illatu temjént, adván nékiek kegyelmét., a szent áldozatban méltán valo részesülésre, és hogy el érhessék az örök életet a kristus által.

K Miért, hogy, nem tsak az Isten tiszteletire, hanem még a Boldogságos szüz. és a szentek tiszteletire is szentelik a templomot, és az oltárt?

F Azért. hogy abbol meg lássuk a Boldogságos szüznek, és a szenteknek. nagy egyeségeket akristusal, és ö általa, a szent haromságal.

K Miért adgyák valamely szentnek anevét. a templomra, és az oltára?

F 1 Azért, hogy meg külömböztethessék. azon név által. egyik templomot, és oltárt. amásikátol, 2. azért hogy a kristus elött, gondviselöje légyen a szent a templomnak, és oltárnak.

K Miért végezik el, a templom szentelésinek Cérémoniáit a szent Mise áldozattyán?

F 1. Azért, hogy a leg nagyob. és ditsöségeseb áldozaton végezödgyék el a templomnak szentelése.

2. Azért, hogy midön a kristus el végezi a menyben lévö epületnek meg szentelésit. világ végin, annak a templomnak nem lészen azután más foglalatossága. hanem hogy szüntelen ajánlya magát az Istennek akristus által, ötet imádgya, és ditsérje örökké, az anyaszent egy ház ugyan ezt is kezdi el még itt a földön. a szent áldozat által. ajánlván magát az Istennek a kristus által, a kristusban. és a kristusal, meg láthatod a templom szentelése Cérémoniainak magyarázattyát. bizonyos auctornak könyvében. melyet nevezik Gemma. Animae.


9 Articulus
A szentelt vizröl.

K Régi szokásé az anyaszent egy házban. a vizet meg szentelni.?

F Már azt másut meg mutattuk hogy az anyaszent egy ház meg szenteli mind azokot. valamiket a szent dolgokra akarja forditani. ezt a szokást. pedig szent basilius szerént az apostoloktol vettük. libr. de sancto spiri. Cap 27. baronius 131. esztendöröl irván, meg bizonyittya, hogy ezt a szokást. az apostoloktol vettük. Const apos. libr. 8. Cap. 29.

K Miért szentelik meg avizet?

F Azért hogy az imádságoknak erejek által. az ördögnek ne légyen semmi hatalma azokon, akikre hintik azt a vizet., hanem a szent lélek lakozzék. abban kegyelme által, ezeket kéri tehát. az anyaszent egy ház, az Istentöl. a midön avizet meg szenteli.

K Miért elegyittik meg szentelt sóval. a szentelt vizet?

F A só a bölttsességet, és az okoságot jelenti, valamint akristus mondgya. a viz pedig. a fejérséget. és atisztaságot. az anyaszent egy ház. esze elegyitvén ezt a két félét. azt kéri az Istentöl. azoknak, akik azzal. meg hintik magokot, hogy a szent lélek, meg tisztitván öket, adgya beléjek, a galambnak együgyüségét. és tisztaságát, és a kigyonak okoságát.

K Miért szentelnek vizet. minden vasárnapon.?

F. Azért, hogy abbol a vizböl. ki ki ahivek közül vihessen a maga házához.

K Miért hintenek leg elöbször szentelt vizet az oltárra. és azután a népre.?

F Az által azon kérik azIstent., hogy a gonosz lélek onnét el távozzék, és kisérteteket ne okozzon az Isten szolgainak. hanem aszent lélek. áldgya meg, és vegye el a hivek ajándékit.

K Miért hintenek szentelt vizet a népre. mise elött?

F. Azért hogy meg tisztitván, az Isten kegyelmit kérjék arra, hogy a gonosz lélek ne kisérttse anépet. a szent áldozat alat, hanem aszent lélek erösittse meg öket kegyelmével,

K Miért énekelik az 50 soltárt. midön anépre szentelt vizet hintenek.?

F Mert ebben az soltárban. Dávid azon kéri az Istent. hogy mosogassa és tisztittsa meg büneiböl, anép is hasonlo képpen. azont kéri az Istentöl.

K Miért tesznek szentelt vizet a templomok ajtaján belöl.?

F Hogy a hivek szentelt vizet vévén, azIsten kegyelmét kérjék, hogy tisztittsa meg öket bünökböl.

K Régi szokásé a?

F Régenten a templomok elött, ahol lehetett tsorgok voltanak, vagy nagy edényekben vizet tartottak. ugy hogy ahivek minek elötte. atemplomban mentenek. meg moshatták kezeket és szájokot. eszükséges volt abban az idöben. mivel ki ki a maga kezéböl Communikált. az edényekben valo vizet pedig meg szentelték. ettöl vagyon tehát aza szokás. hogy a templomok ajtajánál szentelt vizet tartanak.

K Mitsoda haszonra kell forditani a szentelt vizet?

F Igen hasznos magunkot meg hinteni véle, midön fel kelünk, vagy le fekszünk, az imádságok elött, amidön kisértetben vagyunk, valamely nagy szélvészkor, azal meg kell hinteni a betegeket. a halottakot. és azt a helyt, ahol a gonosz lélektöl tartanak

K Mitsoda szándékal kell szentelt vizet venni?

F. Hittel, és töredelmeségel., mert hitt nélkül annak a viznek hasznát nem érezzük, töredelmeségel. mert meg mosván magunkot ezen vizel., kegyelmet nyerünk, a meg tisztulásra, töredelmeség nélkül pedig a nem használ, mivel az Isten meg nem botsáttya büneit azoknak, kik töredelmeségel. penitentziát nem tartanak.

K Miért hintenek szentelt vizet aholtakra. és a temetö hellyekre.?

F Azért hogy az Isten méltoztassék meg tisztittani a hivek lelkét. kik békeségben nyugosznak., hogy könnyebittse szenvedéseket., és tölttse bé öket lelkének. jelen valo létével.


18. Rész
A processiokrol.


Elsö Articulus.
A processioknak eredetekröl. azoknak külömb külömb féle
valo voltarol. és hogy mitsoda szándékal tselekeszi azt az
anyaszent egy ház

K. Régi szokásé a processio járás?

F. Már azt szokásban láttyuk az anyaszent egy házban. az elsö üldöztetések után. anegyedik saeculumban, de söt még az ó törvényben is látunk erröl példát.

A szekrénynek. a káriáthiárim városábol. az obédédom házához valo vitele. és onnét. azután. a hebron városában, amint ezt láttyuk a királyok második könyvében. 5. és 6. avaloságos processio volt.

Antiochiában. nagy processioval vitték bé. a szent Babylas martyrum testét. juliánus apostata idejében. erröl az egész historicusok emlékezetet tesznek. zozomen. libr. 5. Cap. 19. theodoret. libr. 3. Cap. 10. s. Chrys. serm. 1. de st. babyl.

Mediolánumban. hasonlo nagy processioval vitték bé szent Ambrus idejében, a szent Gervasius. és protasius reliquiáit. ugyan azon alkalmatoságal. nagy tsudais történék., mivel egy vak. a testekhez érvén. azonnal látni kezdet. ezt a processiot. és tsudát, mind szent ambrus, mind szent ágoston le irják. mint jelen lévö bizonyságok. st. Ambr. epist 22. ad soror. st. aug. libr 9. de Conf. Cap. 7. de Civit. Dei. libr. 22 Cap 8. Gretzerus. de process. Eccles.

K Hogy kezdödének aprocessiok, és mi ada okot erre a Ceremoniára?

F Természet szerént valo okokbol kezdödének. 1. Midön valamely szent martyrumoknak atestekre találtanak, a kik rejtékben valának az üldözésekben., azokat nagy Ceremoniával. és ének szoval vitték atemplomban, hasonlo képen tselekesznek vala. amidön valamely nagy okbol. egy helyröl, a másikára kelletet vinni. a reliquiákot.

2. A midön. a püspök Ceremoniával áldozot. apapok a kik véle együt áldoztanak. a diaconusok. subdiaconusok, és mindnyájan az egyháziak. a házához mentenek. és processioval kisérték a templomban ének szoval. nicephoras. libr. 13. Cap. 8. Conc. laodic. Can. 56.

3. ugy is történt gyakorta. hogy a püspök. amaga diécesissében. más templomokban is el ment Cérémoniával valo misét mondani., ollyankor az egész Clericussok és a nép oda kisérte ötet, az utón. mindenüt. imádkozva, és ének szoval. mentenek. mind addig a templomig a hol az Isteni szolgálatnak kelletet lenni. és onnét. processioval tértenek viszá.

4. A közönségesen valo nyomoruságoknak idejében, renden kivül valo könyörgések valának., ollyankor pediglen valamely martyrumnak a temetöjehez. vagy valamely más hellyekre mentenek, ahol az Isten különösön ki mutatta kegyelmeségit. és hatalmát. az ollyan helyekre pedig processioval mentenek, és ugy is tértenek viszá, soltárokot enekelvén. az illyen processiokot pedig. litaniáknak nevezték. az az. esedezéseknek, ugyan mostanában is igy nevezik aprocessiokot., ezért is nevezik a szentek litániáinak. azt a könyörgést. a melyet már régtöl fogvást. szoktak mondani. a processiokban.

5. Midön valamely püspök. vagy fejdelem ment leg elöbször valamely városban. ollyankor keresztel mentenek eleiben. és processioval kisérték ének szoval. a templomban. valamint mostanában is tselekesznek.

6. Az anyaszent egy ház szokása avolt mindenkor. hogy a holt testet., processioval. vitték a templomban., és onnét, az Isteni szolgálat utan. a temetö helyre. de Const. apost libr. 6. cap. 30. st aug. serm. 32. de verbis apost

Ezekböl láttyuk tehát aprocessioknak eredetét. és hogy azok mi végre rendeltettek, avirág vasárnapi. gyerttya szentelö ur napján., aváros körül, vagy a mezön valo processiok. a melyek vagy az öremet. vagy a penitentzia tartást jelentik., a vasárnapokon. és nagy innepeken valo processiok. rend szerént valo processiok. és sok hellyeken statio nélkül viszik végben.

K Mitsoda az anyaszent egyház szándéka. ezek iránt a processiok iránt?

F A processiok külömb külömb félék lévén, az anyaszent egy háznak is azok iránt külömbözö aszándéka, mivel nem mind egy végre rendeltettek.

1. Már szollottunk az ur napján, virág vasárnapján. és a gyerttya szentelö innepén valo processiokrol. nézd meg az innepeket.

2. Midön az anyaszent egyház processiokot jár. a mezön, aváros körül. arra a végre tselekeszi, hogy az Isten meg áldgya a földnek gyümöltsét, aházakot. a melyek mellet el megyen. és a személyeket. kik abban lakoznak.

K A püspökök miért rendelnek rend kivül valo processiokat aközönségesen valo szükségekben.?

F Meg láttuk már ide fellyeb az illyen processioknak eredetét, azért könnyü annak által látni az okát, aközönségesen valo szükségekben. apüspökök anépet arra indittyák. hogy mindenképen. a menyiben lehet az Isten haragját meg engesztellye., ugyan arra a végre is rendelik arenden kivül valo böjtököt. imádságokot., intvén mindeneket az alamisnálkodásra. az oltári szenttséget ki teszik, és magok is a népel processiokot jár.

K Miért járnak több processiokot ahusvéti napokban mint sem más idökben.?

F 1. Azért, hogy meg emlékezünk arrol. hogy a kristus egy nehányszor meg jelent az apostolinak fel támadásátol fogvást, menyben meneteléig. 2. Azért. hogy az Istennek áldását kérjék. a földi gyümöltsökre, amelyek abban az idöben vannak leg inkáb veszedelemben.

K Miért hogy sok hellyeken nagy solemnitásal valo processiokot járnak áldozo tsötörtökön?

F Azért hogy meg mutassák. a kristusnak azon anapon nagy ditsöségel valo menyben menetelét. ugyan ezen okbol. szoktak lenni nagy processiok. nagy Boldog Aszszony napján. mivei szent István király. a Boldogságos. szüz gondviselése alá. ajánlotta a magyar nemzetet.


2 Articulus.
A processionak rendéröl.

K Miért hogy sok hellyeken. a processiokban tsengettyük vannak, amelyekel. szüntelen tsengetnek.?

F Azért hogy mesze meg hallyák hogy a processio megyen, és hogy a kik jelen nintsenek, oda mehessenek, ez okbol is szoktak harangozni. mind ót ahonnét. a processio meg indul, mind ót ahová megyen.

K Miért visznek hoszu keresztet, vagy zászlot vagy képet?

F. Azal meg akarják. mutatni. hogy a hivek a kristus keresztének zaszloja alat járnak.

K. Miért hogy sok hellyeken a kereszt elött az Évangyéliumot, és szentelt vizet viszik?

F Az Évangyéliumot azért viszik, hogy meg mutassák azzal., hogy a keresztényeknek kalauza, az Isten igéje, aszentelt vizet pedig azért. hogy azzal meg hinttsék a helyeket ahol el mennek.

K Miért hogy sok hellyeken égö gyerttyákot visznek a kereszt mellet.?

F Azal azt akarják meg mutatni. hogy a fel feszitetett kristus. a világ világossága.

K Miért hogy a nagy processiokban akereszt elött. füstölöt visznek.?

F Azal meg akarják mutatni hogy ahivek mindenüt a kristusnak jó illattyát hordozzák. szent pál szerént. 2 Cor. 2. 15.

K A processiokban miért mennek elöl az iffiu Clericusok, és a fellyeb valo renden lévök utánnok?

F Ezt a Ceremoniát. avilági szokás hozta bé. midön valamely fejdelmet kisérnek, ollyankor. maga atöb urak után szokot járni. ugyan ezen okbol. szoktak a Clericusok az oltári szenttség elött menni. a processiokban.

K A nép miért megyen. a Clericusok után.?

F A természet szerént valo dolog, hogy a nép kövesse a pásztorát.

K Miért hogy rend szerént. a processio nem azon az uton tér viszá, mint a melyen el indult.?

F. Azért. hogy annál több hellyekre. nyerje az Istennek áldását.

K Mit kell tselekedni a processiokban?

F Arra reá kell emlékezni. hogy azIsten. azt akarja, hogy ötet lélekben, és igasságban imádgyák, és hogy nem keresztény. hanem sidó modgyára tselekeszik. aki tsak a külsö Ceremoniáit tekinti avallásnak, és aki nem lelki képpen követi azokot

2. rendel. és tisztességesen kell járni, Istenhez valo figyelmetességel, ide s’. tová. nem kell tekéngetni. se beszélni nem kell szükség nélkül. aprocessiot végig kell. követni. hogy ha lehet.


19. Rész
Némely áitatos tselekedetekröl.


Elsö Articulus
A butsu járásrol.

K Butsura el menni valamely szent helyre. azért hogy ót az Isten segittségét. meg nyerhessék. ötet ót imádgyák, és a szenteket tisztellyék, erégi szokásé?

F Igen régi szokás. még az elsö saeculumokban. áitatos szokásban volt ahiveknél. hogy a mártyrumok temetöjihez vagy ollyan templomokban. kápolnákban el mennyenek ahol a szentek reliquiai voltanak., vagy az ollyan szent hellyekre. ahol a mi vallásunknak aleg fövebb titkait munkálotta akristus. erröl mindnyájan a historicusok emlékezetet tésznek. Euseb hist. Eccles. libr. 6. Cap. 11. s. aug. de Civit Dei. Cap 8. libr. 22. s. hier. epist. 17. ad marcell.

K Mint hogy az Isten mindenüt jelen vagyon, mi szükség oly mesze menni hogy ötet imádgyák?

F Abban szükség nintsen. de ditséretes és szent dolog buzgoságbol, ollyan helyre el menni., ahol az Isten meg üsmértette magát. valamely nagy munkája által.

K Mitsoda leg ditséreteseb az illyen butsu járásokban?

F. Bizonyságot tésznek az ollyanoknak hitekröl, kik valoságos áitatoságbol. mennek butsura. 2. mint hogy leg gyakrabban gyalog szokták azt meg járni, afáradság penitentziául esik, amely aléleknek igen hasznos. 3. a helyeknek látása, amelyeken az Isten ki nyilatkoztatta hatalmát, és jó voltát az emberekhez., a szent réliquiák a melyeket ót tartanak. atöbb hiveknek buzgo imádságok., mind ezek fel gerjesztik ahitet mind azokban. kik ollyan helyekre mennek. 4. atsudák. a mellyek bizonyosok, és amelyeket nem lehet kételkedésben venni, és a melyeket az Isten munkálodik gyakorta azokon kik valoságos áitatoságbol butsura mennek. meg bizonyittyák, hogy az illyen áitatoságot az Isten jová hadgya.

K Leheté mindennek jovallani abutsu járást?

F Nem lehet, meg kell visgálni elsöben, hogy ki ki mitsoda állapotban és köteleségben vagyon.

Magyarázat

1. A butsu járás, ollyan, valamint más egyéb tselekedetek. amelyek nintsenek parantsolat alatt, hanem tsak eppen áitatosságbol valok., a

parantsolat alat valoknak elötte kel járni mindeneknek, mivel helytelen valo áitatosság volna. el mulatni a parantsolatot. és követni a tanátsot, meg kell tehát visgálni, hogy ha a hivatallal. és a köteleségel nem ellenkeziké abutsura valo menetel. mert egy ollyan személy, akinek köteleségböl másokra kell vigyázni. roszul tselekednék. hogy ha azt el mulatná. azért. hogy áitatosságának eleget tégyen a butsu járásal. 2. meg kell visgálni atermészetet., hogy ha elegendö. erö, és egésség leheté arra, egy szoval mindent jól meg kell fontolni, és könnyen ahoz nem kell fogni., agyontato pap tanáttsával kell élni, mivel az áitatosságnak szine alat. nagy vétkekben eshetnek.

K Mellyek azok avétkek.?

F Sokszor történik. hogy a meszsze földre valo butsu járásra. nem egyébért adgyák magokot, hanem hogy sok féle dolgokot láthassanak., sokan. vannak ollyanok, hogy tsak azért szarándokok, hogy könnyü, és vándorlo életet élhessenek,

2. Az uton helytelenül viselik magokat. valahol. el mennek botránkoztatást hadnak magok után.

3. Egy szoval. sokan nem valoságos aitatosságbol tselekeszik, hanem emberi tekintetért, ugy mondván; az áitatosságnak. nem a fájához, hanem tsak a hajához ragaszkodnak, és el hagyák ami leg szükségeseb, az Istent szolgállyák külsö képen. de belsö képpen ötet meg bánttyák, el felejtvén azt, hogy az Isten lélek, és őtet lélekben. és igazságban kell imádni és szolgálni..

K Mire kell tehát vigyázni, hogy abutsu járásban, az Isten lélekben. és igassagban imádtassék?

F 1. szükséges hogy abutsu járás. okos, és értelmes áitatosságbol legyen. mivel ezek nélkül nem hasznos.

2. Az uton mindenüt jo példát kell adni. aszemérmetességel, tsendeségel, és amértékletességel, szent, és hasznos dolgokrol kell beszélgetni.

3. Midön pedig a feltet helyre érkeznek. az Istent imádni, és néki hálákot kell adni, és segittségül hini aszenteket. kiket ótt tisztelnek, és ezeket valoságal, és hittel kell végben vinni., és midön mindennek vége lett, hasonlo áitatosságal kell viszá térni.


2 Articulus
Az olvasorol.

K Miben áll az az imádság. amelyet olvasonak nevezik.?

F. Eszerént kell azt mondani. akereszt vetés után, aszent léleknek segittségét kell kérni, valamint atöbb imádságokban. azutan a hiszek egy Istent el kell mondani. a mi atyánkot. és akövetkezendö három kis szemeken az üdvözletet. azután. a nagy szemeken, a mi Atyánkot kell mondani. és az aprokon az üdvözletet. és igy mind végig valamég ahat tiznek vége lesz, és hasonlo képpen kell el végezni. valamint el kezdették.

Lehet az olvasonak számát meg nagyobittani, vagy kissebbiteni. lehet a mi atyánk után. a gloria patrit el mondani: és mindenik. tiz után. valamely más imádságot el mondani. aki ugy akarja, lehet a nagy szemeken az üdvözletet mondani. és akitsideken a mi atyánkot., lehet kinek kinek amaga áitatossága szerént. más féle olvasot ki gondolni, példanak okáért, a nagy szemeken a mi atyánkot mondani, és az aprokon. az Istennek irgalmaságát kérni. illyen formában, én Istenem ne engedgyed hogy a vétekben éllyek, nyisd fel szemeimet. hogy hadd láthassam meg rosz erkölcseimet. üsmértesd meg velem mind azt. ami ate akaratod. hogy meg tselekedgyem, és adgy kegyelmet hogy azt végben vigyem. vagy valamely más illyen hasonlo imádságot.

Lehet az Angyalok tisztességekre is illyen formán olvasot mondani, a nagy szemeken a mi atyánkot, és akis szemeken ezt az imádságot. szent Angyalok, kiket az Isten irgalmaságábol örzésünkre rendelt., oltalmazzatok meg minket, az ördög, avilág, és atest ellen valo viaskodásunkban, hogy meg ne szégyenittessünk. az irtoztato itélet napján.

Lehet a szenteknek tiszteletekre is olvasot mondani. íllyen formán, a nagy szemeken a mi Atyánkot, és az aprokon ezt az imádságot, keresztelö szent János, szent péter, szent pál. szent. N. és Istennek minden szentei. imádkozzatok mi érettünk. most és halálunk oráján Amen

K Mire kell vigyázni az olvaso mondásban?

F Arra, amint másut meg mondottuk., hogy ne tsak szájjal, hanem szivböl kell imádkozni, és nem kell azokot követni. akik ide s’ tova tekintvén. tsak az ajakokat mozgattyák. mint ha nem is imádkoznának, hanem tsak az olvasot olvasnák, az illyen nem keresztényhez, hanem sidohoz illendö imádkozás.

K Az olvasot miért kell tizes számra osztani. hogy annyi üdvezletet vagy mi atyánkot mondgyanak., nem babonaságé a számra vigyázni?

F Azok akik ezt az imádságot kezdették. akristus titkainak tiszteletére vigyáztak, atizes számal, vagy pediglen a Boldogságos szüz esztendeinek számára, gondolván. hogy annyi esztendöt töltöt volna el aföldön, enem ellenkezik ahittel, nem is babonaság. mivel nem kötelezzük magunkot annyira a számhoz. hogy azt tartanok, hogy bizonyos számu pater, vagy Ave, hathatosabbá tészi imádságunkot. mint sem más féle szám. valamely imádságot el mondanak gyakorta hittel. jelenti buzgoságos kivánságát annak, aki imádkozik.


3 Articulus
Ollyan áitatos tselekedetekröl. mellyeket az anyaszent
egy ház jóvá hágya, és az ollyanokrol. a melyeket el szenvedi.

K Az Anyaszent egy ház. jová hagyaé mind azokat az áitatos tselekedeteket a melyek szokásban vannak ahivek közöt?

F Vannak ollyanok, a melyeket jová hagya, de meg vannak ollyanok. a melyeket tsak el szenvedi.

K. Mellyek azok atselekedetek a melyeket az anyaszent egy ház. jóvá hágya?

F Az anyaszent egy ház. tsak azokat hadgya jová., amellyek meg egyeznek ahit ágazatival, a szent atyák tanittásival, és a melyek az Istenhez vezérelnek minket.

K Mellyek azok, a mellyeket tsak ell szenvedi?

F Némely ollyan dolgok, amellyek szokásban vétetödtek, vagy a rendeletlen áitatosságbol, vagy a mellyek valamely tudatlanságbol. bé szivárkoztak. de a melyek, magokban nem ellenkeznek, se ahittel, se a jo szokásal., noha mind azon által, jóbb volna, hanem volnának. az anyaszent egy ház valo hogy jóvá nem hadgya, de el szenvedi. azért., hogy valamely más nagyob rendeletlenséget azzal el kerülhessen, ugy tselekszik, némelykor. valamint szent ágoston mondgya, hogy inkáb meg sérti a maga rendelésit. tsak hogy meg tarthassa amaga testét s. aug. epist. 115. ad janua. epist 50. ad bonifa.

K Mire kell vigyazni ahiveknek az ollyan dolgokban. a melyeket az anyaszent egyház tsak el szenvedi?

F Nékik is hasonlo képpen. tsak el kell szenvedni. de jóbb az anyaszent egy ház. akarattyát követni, mint sem ollyanhoz ragaszkodni., amit tsak el szenved.

K Az anyaszent egy ház. azt jóvá hagyaé, vagy tsak el szenvedi, midön a szenttségekhez, keresztet, olvasokot, vagy valamely más efféléket értetnek?

F Ezt az anyaszent egy ház jová hagya. mivel ez iránt példát láthatni a szent irásban, azt láttyuk, hogy a keszkenök., melyeket az apostolok ruháihoz értettek, abetegeket meg gyogyitották. act 19. 12.

Erre az okra valo nézve értetik aszenttségekhez a ruhákot, kereszteket., és az olvasokot. szent ambrus. azt bizonyittya. hogy a szent gervásius. és aszent protásius reliquiáihoz értetet ruhák. a betegeket meg gyogyitották. szent agoston. sok illyen tsudákrol szól. a mellyek maga jelen valo létében történtenek. ambr. epist. 22. ad soror. st aug. de civit dei lib. 22. Cap. 8.

K Az anyaszent egyház jová hagyaé. vagy tsak el szenvedi, hogy a szentek kö képeire, ruházatokat tegyenek, és hogy azok elött. gyerttyákot égessenek.?

F Az illyen tselekedet magában nem rosz. az anyaszent egy ház azt nem tilttya, de nem is parancsollya, hogy ha pedig azt látná. hogy anép együgyüsége, annyira megyen. hogy a képben valamely el rejtet erött tartana lenni, vagy valamely babonaságal menne végben, akkoron minden modal annak ellene állana, és apüspököknek lelki számadásokban jár, hogy az illyenekre vigyázanak. mind azon által. adolog magában nem ellenkezik ahittel. mivel. aképek ékesittése, jelenti azt akülsö képpen valo tiszteletet, amelyel vannak belsö képpen. azokhoz. akiket jelentnek a képek. agyerttyák. pedig amelyeket egetnek. a képek, és a reliquiák elött. nékünk eszünkben juttattyák. azt a fényes bóldóg. és örökké valo életet,, amelyben élnek a szentek menyekben akristusal.

K Az anyaszent egy ház jová hagyaé vagy tsak elszenvedi hogy évangyéliumot olvassanak mind azokra, kik azt áitatosságbol kivannyák?

F E. mind szent. mind igen régi szokás. és azt igen jóvá hadgya az anyaszent egy ház., abban nem lehet kételkedni., hogy az örökké valo élet igéinek ollyan nagy ereji ne volnának, hogy meg nyeresék nékünk mind azt amit kérünk, és hogy a kristus jóvá nem hagyná az ollyan tselekedetet. a melyel meg mutattyák. hogy tisztelettel vannak az ö Isteni szavaihoz.

Egy szoval. az anyaszent egy ház. tsak azt hagya jová, és tsak azt parantsollya, a mi az Évangyéliumal. a Conciliumokal, és a szent atyák irasival. meg egyezik.


4. Articulus
Hogy miért. szükséges apüspöknek el járni az egész
püspökségét.

K A püspökök miért járják el a diecésisekben lévö templomokot.?

F 1. Hogy rendelést tegyenek, és meg visgállyák, a mi a lelki és az egy házi dolgokot illeti, 2. hogy arendeletlen dolgokat meg orvosollyák. 3. hogy nyájokot jól meg üsmérhessék, és amiben lehet öket segithessék. 4 hogy a bérmálásnak szenttségit. ki szolgáltassák. 5. hogy apásztor, és a nyáj közöt valo egyességet meg erösittsék.

K Mitsoda rendet tartanak. midön apüspök. a diécésissét látogattya?

F Tsak rövideden fel teszem, midön apüspök valamely városban, vagy faluban érkezik, az egy házi renden lévök nagy tisztelettel fogadgyák. és processioval kisérik atemplomban. ót néki szentelt vizet adnak, amelyel anépet meg hinti, és azután ötet meg füstölik. atemplomban bé menvén. imádságot mondanak apüspökért, és anépért, a templom a mely szentnek anevét viseli, annak tiszteletére, a soltarokbol. valamely verseket énekelnek. annak vége lévén, apüspök, azon szentnek, esedezése által, és akristus érdemi által, az Istennek egy könyörgést mond ell. a nép a Confitéort el mondgya. és a püspök. áldást, és absolutiot ád néki, és negyven napig valo indulgentiát, azután apüspök letészi. a fejér. ruhát. és viola szinüt veszen magára. mivel ahalottakért. fognak könyörögni.

A deprofundist kezdik énekelni, és apüspök a meg halt püspökökért imádkozik, azután processioval mégyen atzin teremben. és ót imádkoznak. a meg holt egy háziakért. és a hivekért kik ót feküsznek. onnét viszá térvén atemplomban. ismét imádkoznak közönségesen ameg holt hivekért.

Azután meg visgállya az oltári szenttséget, akereszteléshez valo edényt, aszent olajakot. az óltarokot. képeket, edényeket, az oltári ruhákot, azután tudakozodik az egyháziakrol, a népröl, ha valami fogyatkozást talál. arrol rendelést tészen, a bérmálást fel adgya. és a misét el mondgya ha néki ugy tettzik.

E meg lévén. ujontában. imádkoznak a halottakért. és a szálására megyen.

K Miért kezdik el. ezt a. Cérémoniát a püspökért valo imádságon?

F. Hogy meg mutassa a nép azzal, mitsoda örömmel láttya azö püspökjét, és hogy mint kiványa. azt, hogy azIsten irgalmaságábol. azö látogatása hasznos légyen.

K Miért mondanak könyörgéseket elsöben a szentek tiszteletekre. és a holtakért. minek utánna a népnek absolutiot adtak volna.

F Ebböl világosan ki tettzik. a mennyekben., apurgátoriumban. és a földön lévö anyaszent egy ház közöt valo egyeség. noha ezaz egyeség. tsak akor lészen tökélletes, midön ez a három társaság együt lészen. menyekben., hogy pediglen el lehessen érni azt a boldogságot. szükséges hogy az Isten meg szabadittsa kegyelme által. apurgátoriumban lévö lelkeket. a szenvedéstöl. és a földön lévö hiveknek kegyelmét adgya ajó életre. hogy el érhessék az örök boldogságot.

K Mit kell ahiveknek tselekedni azon idö alat. amég a püspök nálok marad?

F 1. El kell véle mondani mind azon imádságokat amellyeket el mond, és fö képpen imádkozni kell apüspökért. 2. tisztelettel kell halgatni intésit,. 3. tudtára kell néki adni. ha valamely rendeletlen. vagy botránkozásra valo dolgot tselekednének aparochiában, de azt harag. és boszszu állás nélkül, kell tselekedni., 4. végben kell vinni szorgalmatosságal minden rendelésit.


Ennek a munkának rövideden valo bé fejezése, és summája.

K. Elégségesen. és világosan meg magyaráztad mind azt valami avallást illeti. és valami ahoz tartozik, mostanában tsak rövideden tedd egy summában mind azt valamit mondottál?

F Azt könnyen fel lehet tenni, az egész munkát három könyvben osztottuk, az elsö könyvben, minek utánna meg magyaráztuk volna. ateremptönek Istenségét, ateremptet állatokrol szollottunk., leg elsöben is az emberöl. annak teremptetéséröl. esetéröl, akristus által valo meg váltatásárol, és hogy mi formában vezérlette, és vezérli az Isten embert., hogy az örök életet, amelyért teremptette el érhesse, ezt nevezik azért. avallás historiájanak.

A második könyvben meg mutattuk hogy mi modon kell élni az embereknek. hogy az örök életet el érhessék. arra valo nézve meg magyaráztuk mind azt, valami avétket. ajó erkölttsöt, az Isten. és anyaszent egy ház parantsolatit illeti, mind azt valami akegyelmet., aszenttségeket, es az imadságot illeti.

Mind ezekböl tehát ki tettzik. hogy az Isten arra avégre teremptette az embert, hogy az örök életet, az az, az Istent birja örökösön, szükséges azért, hogy arra avégre is fordittsa minden tselekedetit, ugyan ezen boldogságra valo nézve, kell néki valoságos háláadásal lenni akristushoz., meg gondolván mind azt. valamit akristus tselekedet, hogy annak aboldogságnak uttyára tehessen. hogy azt nékünk meg érdemelhesse, és hogy mi azt el érhessük, ugyan erre valo nézve, kel az embernek minden erejéböl, avetket el kerülni, ajó erkölttsöt követni, az Istennek, és az anyaszent egyháznak engedelmeskedni. erre valo nézve kell a szenttségekhez járulni, annak akegyelemnek el nyerésire, meg szaporitására, és meg tartására, amely, keresztényi életet éltesen velünk, erre valo nézve kell imádkozni, avallásbéli szolgálatokban foglalatoskodni, az embernek ugy kell magát tekénteni eföldön. mint idegent, mint ollyat, a ki hazájábol, amenyekböl. el vagyon rekesztve, az után kell néki suhájtozni, és azon haza felé utazni, mert más képpen. mindenkor boldogtalan lenne. ebböl áll rövideden az egész kereszténység, és az egész munka.

K Mind ezekböl ugy tettzik mint ha azt akarnád ki hozni hogy az embernek boldogsága tsak a menyekben vagyon. hát eföldön nem leheté boldog az ember?

F. Tekélletes boldogsága. nem lehet az embernek másut tsak menyekben., mert minden boldogsága. abban áll, hogy az Istent örökké birhassa. ötet pedig tsak amenyekben birhattya örökösen, mentöl több reménségünk lehet amás élethez, annál boldogabbak vagyunk ezen életben, mentöl tavulab vagyunk attol., annál boldogtalanabbak vagyunk., eföldön, minden valami az Istenhez vezet minket, aboldogokká is tészen, de ollyan boldogságal amely nem egész, de amely meg egyezik ami eföldön levö. bujdoso allapotunkal, viszontag. valami az Istentöl el távoztat. aboldogtalanokká tészen, ugy mint agazdagságok. betsületek. gyönyörüségek, abizonyos hogy ezek nem teszik az embert boldogá, az Isten egyedül töltheti bé ami lelkünket, kivánságinkot, és távoztathattya el. rettegésinket. rom. 8. 24. s. aug. de Civit dei lib 19. Cap. 4.

K Mi teheti tehát az embert boldoggá, annyiban., amenyiben ez az élet. azt meg engedi., és mi ád leg több reménséget néki. az örök boldogságra?

F Nyolcz féle dolog teheti boldoggá. a melyeket nyolcz féle boldogságoknak nevezik, és a melyekre maga akristus tanitot minket. matth. 5.

1 Boldogok alelki szegények. mert övek amenyeknek országa.

2. Boldogok az szelidek, mert ök örökség szerént birják aföldet.

3. Boldogok a kik sirnak. mert ök meg vigasztaltatnak.

4. Boldogok akik éhezik, és szomjuhozák az igasságot., mert ök meg elégittetnek.

5. Boldogok. az irgalmasok, mert ök irgalmaságot nyernek.

6. Boldogok atiszta szivüek. mert ök az Istent meg láttyák

7. Boldogok. a békeség szeretök. mert ök Isten fiainak mondatnak.

8. Boldogok akik üldözést szenvednek. az igazságért, mert azoké a menyeknek országa.

A lelki szegenyeken akristus érti. 1. az alázatosakot, 2 aszegényeket, kik meg elégesznek állapottyokal. 3. agazdagokat. kik nem ragaszkodnak gazdagságokhoz.

Az szelideken akristus érti, azokot, kik nem irigyek. nem veszekedök, nem zugolodok. és aföld. melyet az illyeneknek igér, nem más., hanem aparaditsom.

A kik sirnak, akristus érti. azokat kik sirattyák vetkeket., vagy a mások vétkeit. 2. azokat. kik penitentzia életet élnek, 3. kik Istenért. nyomoruságot szenvednek.

A kik éhezik, és szomjuhozák. az igasságot. akristus érti, azokat kik buzgosággal. kivánnyák kedves, és igaz lenni Isten elött, és akik azon igyekeznek, hogy elö mehessenek atekélletességben.

Az Irgalmasokan. akristus érti azokat., kik meg segittik felebaráttyokot. amenyiben lehet., lelki, és testi szükségekben. a kik leg aláb szánakodásal. vannak másokan. akik másoknak könnyen meg engednek. és könyörülnek.

A békeség szeretöken. a kristus érti, azokat akik meg gyözték rosz kivánságokat., akik békességben élnek, mind magokal. mind másokal. mind az Istennel, és akik másoknak is kivánnyák meg szerezni azon békeséget.

A tiszta szivüeken akristus érti azokat. kik semmi féle. vetekhez nintsenek ragaszkodva, és akik szüntelen azon vannak. hogy meg gyözzék arosz kivánságot.

A kik üldözést szenvednek az igazságért. akristus érti azokat, kik gyülölségben vannak. kiket rágalmaznak, bestelenittenek, üldöznek, azért. mert bizonyságot tésznek. az igazságrol. szoval, vagy irásokal, egy szoval. mert hivatallyokban el járnak.

K Ezek aboldogságok. magokban foglallyák tehát. az egész keresztényi életet?

F Igen is. mert nem lehet boldoggá lenni a keresztényi élet nélkül. akeresztényi életet pedig aboldogság követi. s. Chrys. in Cap 5 Matth Cornelius a lapide in Cap 5. s. Matth

Adassék Ditsösség az Atyának, a Fiunak, és a szent Lelek Istennek, és ez a munka Légyen ditsöségére. Amen

Ennek a könyvnek táblája.


Elsö Rész. a kegyelemröl. 1.

Elsö articulus. hogy mi légyen a kegyelem, és ahány féle. 1.

2.art. hogy kinek érdemiért. adatik akegyelem. 4.

3.art. a kegyelemnek szükséges voltárol. és abünös embernek szabadságárol. 6.

4.art. a mi tselekedetinknek érdeméröl, és akristus kegyelmének erejéröl. 8.

5 art. azokrol. akiknek akegyelem adatik. 10


2 Rész. a szenttségekröl. közönségesen.

Elsö articulus. hogy mik legyenek aszenttségek. 14

2 art. a szenttségek számairol., rendeltetésekröl.. ki szolgaltatásokrol. 15


3 rész a kereszttségröl.

Elsö art. hogy mi légyen akereszttség. 16.

2 art. akeresztelésröl. 19.

3 art. a kereszttségnek szükséges voltárol. és akereszttség nélkül meg holt gyermekekröl. 23

4 art a kereszt atyákrol, és anyákrol. 26.

5 art akereszttségnek Cérémoniáirol. 28.

6 art. ismét akereszttség Cérémoniáirol. 30.

7 art ismét akereszttség Ceremoniáirol. 32.


4 rész a bérmálásrol.

Elsö art. hogy mi légyen abérmálás. 34.

2 art a bérmálásnak hasznairol. és aszent lélek ajándékirol. 36.

3 art hogy ki adgya fel a bérmálást, annak szükséges voltárol, és hogy mitsoda készülettel kel ahoz járulni.

4 a bérmálás. Cérémoniáinak magyarázattya. 40.


5 rész az Eucharistiárol

Elsö art hogy mi légyen az eucharistia. 42.

2 art. az eucharistiának rendeléséröl. 44.

3 art az eucharistiárol valo igeretnek magyarázattya, amint szent jánosnál vagyon a hatodik részben. 47

4 art. az eucharistiárol., ugy mint szenttségröl, és a transsubstantiatiorol 50.

5 art a szenttséges eucharistiának imádásárol. 56.

6 art az eucharistiának hasznairol. 57.

7 art a Communiohoz valo készületröl. 59

8 art a gyakorta valo Communiorol. 62.

9 art a egy szin alat valo Communiorol. 63

10 art. a Communionak. szükséges voltárol. 68.


6 rész a penitentzia tartásnak szenttségeröl.

Elsö art a penitentzia tartásnak szükséges voltárol. 70

2 art. hogy miben állyon, apenitentzia tartásnak szenttsége. 73

3 art. a töredelmeségrol. 74

4 art a tekélletességel valo töredelmeségröl. 77.

5 art a jora valo fel tételekröl. arosz szokásokrol. és a vétekre vivö alkalmatoságokrol. 79

6 art. agyonásrol. és annak szükséges voltárol. 82

7 art a gyontato pap meg valasztásárol. 83

8 art. a lélek üsméret meg visgálásárol. és gyonáshoz valo készületröl. 85

9 art hogy mitsodásnak kell lenni agyonásnak hogy jó legyen. az egész életünkröl valo gyonásrol. és hogy mit kel tselekedni. midön a pap elöt le térdepelünk. 87

10 art. az elég tételröl. és annak szükséges voltárol. 92

11 art. a szent irásbol valo példák, a melyek meg bizonyittyák, az elég tételnek szükséges voltát. 94

12 art. az anyaszent egy háznak. régi rendelése szerént valo elég tételröl, anégy rend béli, nyilván valo penitentzia tartásrol. 96.

13 art. hogy mitsoda okra valo nézve rendelte, és rendeli az anyaszent egy ház. apenitentzia adást. 99.

14 art a penitentiális szabot rendekröl. 101.

15 art az elég tételi tselekedetekröl. 108.

16 art. hogy mitsoda igyekezetben, vagy szándékban kell lenni, hogy az elég tétel hasznos legyen. 109

17 art a purgátoriumrol. 110.

18 art. az indulgentiákrol. 113

19 art az indulgentiákrol. 117.

20 art az absolutiorol. 123

21 art az absolutionak el halasztásárol. 125

22.art. a püspökököt, papokot illetö absolutiokrol, Casus reservatus. és a Censurákrol. 129

23 art az exCommunicatiorol. az az. az egyeségböl valo ki rekesztésröl. 131


7 rész az utolso kenetröl.

Elsö art. abetegségröl. 134.

2 art. hogy mi formában kell. atestámentumot a keresztényi rend szerént meg tsinálni. 137.

3 art. hogy mi légyen az utolso kenet magában. 140.

4 art az utolso kenetröl.


8 rész. az egy házi rendröl.

Elsö art. mi legyen az egy házi rend. 145

2 art. azokrol az akadályokrol. melyek meg nem engedik az egy házi rendben valo menetelt 147.

3 art. hogy mitsoda készülettel. és mitsodásnak kel annak lenni a ki az egyházi rendben akar menni. és hogy hivatalosnak kell erre lenni, 149

4.art. a tonsurárol, az az, ahaja el nyiréséröl annak a ki az egyhazi rendben vétetik. 152

5 art. a beneficiumrol, vagy az egy házi joszágokrol., és a simoniárol. 156.

6 art. az egy házi also rendekröl. 162

7 art. az egy házi fö rendekröl. 164

8 art a sub diaconusnak, diaconusnak, papoknak, és püspököknek hivatallyirol. 166

9 art. magyarázattya, a Ceremoniaknak, a melyekel fel szentelik apüspököt. 169

10 art. hogy mivel tartoznak ahivek, a püspököknek, papoknak, és más egy házi renden lévöknek. 176

11 art. a szerzetesek rendéröl. 178


9 rész. aházaság szenttségéröl,

Elsö art. közönségesen aházaságrol. 183

2 art. aházaságnak, szenttségi voltárol. 185

3 art. ahazaságnak akadályirol. 186

4 art az akadályokrol, melyek aházaságot semmire valová tészik, és a melyeket dirimens akadályoknak nevezik. 188.

5 art. az ollyan akadályoknak magyarázattya, a melyek nem teszík semmivé, hanem tilalmassá aházaságot. 196

6 art. hogy miképpen kell készülni aházasághoz, és kel el tölteni a lakadalmi napot 199

7 art. ahazasoknak, egy máshoz valo köteleségekröl. 201

8 art. aházasoknak, gyermekekhez valo hivatallyokrol. 203

9 art a tselédes gazdáknak, és gazda aszszonyoknak, tselédgyekhez valo hivatallyokrol. 206.


10 rész az imádságrol.

Elsö art. hogy mitsoda az imádság, és a hány féle. 207

2 art az imádságnak, szükséges voltárol. 209

3 art.. hogy kinek kel könyörögni, és kiért, 213

4 art. hogy mitsoda állapotban kel annak lenni a ki imádkozik. 214.

5 art. hogy mit kell kérni Istentöl.

6 art. az imádságnak formájárol. 218

7 art. hogy mi képpen halgattya meg Isten. az imádkozokot 223

8 art. hogy mitsoda képen kel lenni atestnek. az imádságkor 224

9 art. az imádságnak. helyéröl, és atemplomhoz valo tiszteletröl. 226.


11 rész. az elmével valo imádságrol.

Elsö art. hogy mi légyen, az elmével valo imádság. 228

2 art. az elmélkedésröl, annak szükséges, és könnyü voltárol. 232


12 rész, a szoval valo imádságrol. közönségesen. 234


13 rész az urnak imádságárol.

Elsö art. ennek az imádságnak magyarázattya. 237

2 art. ami atyánkban lévö kéréseknek magyarázattya. 238


14 rész némely különös imádságokrol.

Elsö art az angyali köszöntésröl. 256

2 art. az angelusrol 259


15 rész az anyaszent egy háznak közönségesen
valo imádságirol

Elsö art. hogy mitsoda nyelven. szokot lenni aközönségesen valo imádság. 260

2 art. az anyaszent egy háznak. közönségesen valo Cérémoniairol. 265

3 art. a gyertyáknak, és lámpásoknak szokásárol.

4 art. a temjénnek szokásárol. 269

5 art az anyaszent egy háznak, az Isteni szolgálatban valo külömb külömb féle szokásirol. a rituale, és a Ceremoniák iránt. 272

6 art. az éneklésnek, musíkának, es az orgonálásnak szokásárol. 275


16 rész. a szent Mise áldozattyárol.

Elsö art. Közönségesen az áldozatrol. 276

2 art. abelsö képpen valo áldozatnak köteleségéröl. 281

3 art a külsö képen valo áldozatnak köteleségéröl, és hogy mik voltak az áldozatok, a mojses törvénye elött, és utánna. 283

4 art amojses törvenye elött valo áldozatok figuráinak. magyarázattya.

5 art a mojses törvénye alat valo áldozatok figuráinak magyarázattya. 289

6 art hogy mindenkor volt. és lészen az anyaszent egy házban külsö képen valo áldozat. 295

7 art. erröl akét szorol, lyturgia, és missa, a mely szokal élnek, amidön az anyaszent egyháznak., külsö képen valo aldozattyárol szolnak. 301

8 art. hogy mi légyen, a mise szent áldozattya 302

9 art. hogy mi végekre, és okokra valo nézve, ajánlyák amise áldozattyát. 306.

10 art. hogy kinek ajánlyák a mise szent áldozattyát, és hogy abban miért tésznek emlékezetet a szentekröl. 309

11 art. hogy kiért ajánlyák a mise szent áldozattyát, 311

12 art a halottakért valo misékknek. bövebben valo magyarázattya. 312

13 art. az énekes, és a szoval valo misékröl. 316

14 art hogy mitsoda hellyen kell mondani a misét, és a háznál lévö kápolnákrol. 318

15 art. az oltárokrol., oltári öltözetekröl, fejér ruhákrol, és a szent edényekröl. 319

16 art. amiséhez valo öltözetekröl. a melyeket, apüspökök. a papok vesznek magokra, es azoknak régiségekröl. 322.

17 art a szent mise szolgáltatásának napjairol, és oráirol. 325

18.art. hogy mitsoda készülettel kell lenni azoknak. kik misét mondanak. 328

19 art. hogy mitsoda készülettel kell jelen lenni amisén, és hogy melyik a leg jóbb modgya, amise halgatásának. 329

20 art. amisének rendiröl. 333

21 art a szent mise imádságinak és Ceremoniainak. betü szerént valo magyarázattya. 335


17 rész az ördög üzésröl, és a szentelésröl.

Elsö art. az ördög üzésröl. 422

2 art. hogy mit kell érteni ezen a szón. benedictio. 424

3 art a Cérémoniákrol, amelyekel éll az anyaszent egyház, a szenteléskor, 427

4 art. a szentelésekröl. melyek tsak a püspökököt illetik, es az ollyanokrol. melyek nem tsak öket illetik. 429

5 art a szent olajak meg szenteléséröl. nagy tsötörtökön. 431

6 art aharangok szenteléséröl. 435

7 art atemplom, és az oltár szentelésének, Ceremoniairol. 440

8 art. a templom. és az oltár szentelésekor valo leg fövebb Ceremoniáknak. magyarázattya. 449

9 art. a szentelt vizröl. 455


18. rész. a processiokrol.

Elsö art a processioknak eredetekröl. 458

2 art a processionak rendéröl. 463


19 rész. némely áitatos tselekedetekröl.

Elsö art. a butsu járásrol. 465

2 art. az olvasorol. 468

3 art. ollyan áitatos tselekedetekröl, melyeket az anyaszent egy ház. jóvá hagya, és az ollyanokrol. a mellyeket el szenvedi.

4 art hogy miért szükséges apüspöknek, el járni az egész püspökségét. 474.


Ennek a munkának bé fejezése és summája

