Koraszülött kisdedek expresszív nyelvi fejlődése. Az atipikus nyelvi fejlődés rizikófaktorainak vizsgálata - Nagy, Eszter; Kas, Bence; Bolodár, Anna; Szabó, Miklós; Nagy, Anett; Varga, Zsuzsanna (Alkalmazott Pszichológia, 2025)
Háttér és célkitűzések: A koraszülött csecsemők 79–99%-a jelentős neurológiai károsodás nélkül él túl („minőségi túlélők”), ugyanakkor ez nem jelenti a kognitív (nyelvi) fejlődés sértetlenségét is. Vizsgálatunk célkitűzései: 1) a magyar koraszülött kisdedek expresszív nyelvi fejlettségének vizsgálata a MacArthus-Bates Kommunikatív Fejlődési Adattár használatával (KOFA-II), valamint 2) a korai nyelvfejlődési késéssel összefüggést mutató perinatális tényezők feltárása. Módszer: A vizsgálati mintát 85 fő koraszülött (≤ 36. gesztációs hét) és 85 fő kontroll (≥ 37. gesztációs hét) kisded alkotta. A 26,2 (± 2,29) hónapos korban végzett fejlődési nyomon követő vizsgálatok alkalmával a vizsgálati csoportban Bayley-III teszt kognitív alskálája vagy a Brunet-Lezine teszt, valamint a szülők által kitölthető KOFA-II kérdőív került felvételre. Korai nyelvfejlődési késést azonosítottunk, ha az átlagos kognitív fejlődés mellett a szókincs nagysága a 20. percentilist nem érte el. Eredmények: Koraszülött kisdedek 65%-át jellemezte korai nyelvfejlődési késés, a kontrollcsoport 8,2%-át. A koraszülöttek esetében a kognitív fejlődési kimenet összefüggést mutatott a nemmel (p = 0,041), gesztációs korral ( p = 0,004), születési súllyal ( p = 0,029), az újszülöttkori görcs (p = 0,033) jelenlétével, az Apgar-értékekkel (p = 0,014, p = 0,005) és a szülők iskolai végzettségével (p = 0,002, p < 0,001). A koraszülöttek megkésett expresszív nyelvi teljesítménye és a szepszis között szignifikáns összefüggés került azonosításra (p = 0,011). Következtetések: A korai nyelvfejlődési késés szűrése már 3 éves kor előtt indokolt koraszülött kisdedek esetén, mely lehetővé tenné az iskoláskorban manifesztálódó tanulási és nyelvi zavarok korai tüneteinek szűrését, specifikus intervenciós eljárások megkezdését.